﻿2 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT I920. 



fråga om en landbrygga från Skandinavien över Beeren Ei- 

 land tili Spetsbergen. 



I en senare avhandling [3] om Lepidoptera och Coleop- 

 tera, insamlade under Nathorsts och KOLTHOFFS polarex- 

 peditioner 1898 och 1899, synes AURIVILLIÜS något mera 

 deciderat Inta åt den åsikten, att Spetsbergen erhållit sin in- 

 sektfauna över havet, sedan ögruppen fatt sitt nu\'arande 

 isolerade läge. Förf. diskuterar särskilt humlors och fjärilars 

 frånvaro på Spetsbergen, oaktat dessa insekter i andra hög- 

 arktiska länder, särskilt i norra Grönland, visat sig kunna 

 uthärda ett klimat minst lika hårt som Spetsbergens, och 

 fortsätter: »Då däremot Finmarkens humlor och fjärilar ej 

 spridt sig till Spetsbergen, synes mig detta vara ett bevis 

 för, att någon närmr.re landförbindelse i senare tid ej före- 

 funnits mellan Spetsbergen och Skandinavien. Denna förkla- 

 ring af fjärilarnas och humlornas frånvaro från Spetsbergen 

 vinner ett ytterligare stöd därigenom, att de insekter, som 

 verkligen finnas å Spetsbergen, sannolikt hafva kunnat 

 spridas dit äfven under nu radande fördelning af land och 

 vatten.» 



Från växtgeografiskt håll synes man vara mera böjd för 

 antagandet, att invandringen skett över forna landförbindel- 

 ser. Natiiorst diskuterar utförligt i sin redogörelse för »Po- 

 larforskningens bidrag till forntidens växtgeografi» [19] spets- 

 bergsfrågan och skitar: »Man kan i alla händelser numera 

 med fullkomlig säkerhet påstå, att Spetsbergens flora efter 

 istiden invandrat dels från Skandinavien", dels från Novaja 

 Semlja, med hvilka länder då en landförbindelse egde rum, 

 samt att invandringen försiggått under en tid, då klimatet 

 var något mildare än för närvarande». Det sistnämnda mo- 

 tiveras därmed, att ett avsevärt antal spetsbergsväxter nu för 

 tiden icke eller högst sällan utveckla mogna frön, ehuru de- 

 ras utbredning måste antagas ha skett medelst fröspridning. 



I en samma år publicerad avhandling över »Spetsbergens 

 kärlväxter» [20^ ger Nathorst uttryck åt samma åsikt, som 

 ovan anförts, ehuru icke i fullt så positiv form. Här disku- 

 teras bl. a. frågan om icke spetsbergsfloran kan tänkas ha 

 överlevat istiden, och framhålles, att detta icke gärna kan 

 tänkas ha varit möjligt för kärr- och strandväxterna, på sin 



