﻿24 KNTOMOLOGISK TIUSKKIFT ig2I. 



av de många nässelfjärilarna, där de sutto pä de lilafärgade 

 blommorna och exponerade sina prålande vingar. Pä ett 

 stort exemplar av Cakilc sutto samtidigt ej mindre än lo 

 stycken. De hela vackra vingarna hos så gott som alla ex. 

 tydde på att de nyligen kläckts ur pupporna. 



Knappt en mil norr om föregående finnes ett annat men 

 mindre sandområde vid Skälderviken, kallat Vejbystrand. 

 Högre dynbildningar saknas. En låg sandvall av det van- 

 liga slaget, bevuxen med Elynius och Psainina, sträcker sig 

 nära stranden och följer den väl några hundra meter. Innan- 

 för är en uppvuxen furuplantering. 



Vid Laholmsbuktens stora flygsandssträckningar har jag 

 vid ett par tillfällen samlat insekter dels vid Bästad, dels vid 

 Lagans utlopp. På sistnämnda ställe äro dynerna ganska 

 höga och med rik /^jv?;/////« växtlighet. Här växer även Hiera- 

 cinni 7t)nlHllatuiii i stor myckenhet uppe på dynerna. 



Vid Svinabäck mellan Lerberget och Viken är även 

 r^iaiiniia — Elyiiiiis-{ox\w?X\ox\ç:x\ rotfast, om än av obetydlig ut- 

 sträckning. Ej mer än i ^s mil avlägset från Hälsingborg 

 har jag flera gånger kunnat besöka området. 



Hälsingborgs stad har även ett flygsandsområde, liggande 

 mellan Raus plantering och Råå. En stor del av detsamma 

 är numera bebyggt, och endast den del, som ligger mellan 

 Ramlösa strandpaviljong och Kopparverket, är ännu delvis 

 orört. Något sammanhängande strandbälte av Psauiuia exi- 

 sterar ej. Mellan stranden och furuplanteringen utbreder sig 

 ett flygsandsfält om ett par hundra meters bredd, delvis 

 sterilt och översållat med småsten, delvis bevuxet fläckvis 

 med kräkris och ljung, varjämte kullar bevu.xna med Salix 

 repens, andra med Psninuia och Elyinns, ligga spridda här 

 och var. Om våren i början av maj råder ett svärmande liv 

 av jordbin och flugor kring sälgkullarna. De på sanden lig- 

 gande kvistarna, vilka på grund av värmestrålningen från 

 denna först slå sina hängen ut, besökas då av de gråludna 

 hannarna till Collctcs ciinicu/aria, det grävbi, som tidigast om 

 våren synes konmia fram ur jorden. Efter några dagar kläckas 

 även de bruna honorna. Flera Andraia-, Halictus- och No- 

 ;uaäa-avter börja visa sig, och inom kort är det ett livligt 

 surrande, flygande och krypande kring sälghängena. Även 



