﻿126 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT IQ2I 



Fauna Baltica, torde ett påpekande av de bästa karaktärerna vara 

 på sin plats.» 



Härefter följa några ej närmare utförda antydningar om 

 artens kännetecken, som ju ligga i att elytras strimmor äro fint 

 (ej grovt) punkterade samt att de yttre mellanrummen samt elytras 

 spets äro fint cliagrinerade {hos />û/// s /ris är blott spetsen chagrinerad, 

 under det mellanrummen äro glänsande glattaj. Även i thorax- 

 form och pannans strior lära avvikelser förekomma. 



Fyndet är ju av intresse, även om arten framdeles skulle 

 visa sig ej vara så ovanlig hos oss. Det vore av ett visst värde 

 att fä reda på hur det förhåller sig med dess utbredning hos 

 oss och om den kanske är allmännare i våra nordligare trakter 

 än längre söderut. Sp.arre Schneider bestämde först alla i Nord- 

 norge funna exemplar till palustris (se t. ex. Coleoptera indsamlede 

 af kand. Emrr. Str.^nd i den sydlige del af Nordlands amt etc, 

 D. K. norske videnskabers selsk. skrifter, 1902, no. i, p. 10 

 samt Sydhero. Et lidet bidrag til kundskaben om den arktiske 

 skjaergaards malakologiske og entoraologiske fauna, Tromsö mu- 

 seums aarshefter, 27, 1906, p. 185 — 186). igo6 säger Sparre 

 Schneider, att alla arktiska palustris visat sig vara hypocrita, 

 vadan den förstnämnda arten bör strykas ur Norges arktiska 

 fauna; 1910 (Maalselvens insektfauna. I. Coleoptera. Tromsö 

 museums aarshefter, t^t^, i 9 10, p- 65) anför han likaledes blott 

 hypocrita för Nordnorge (jämte de därstädes även utbredda 

 ai]uaticiis och biguttatus). Då det är bergmester Münster, som 

 bestämt exemplaren till hypocrita, torde bestämningen vara så 

 säker, som överhuvud är möjligt. Det kan ju här påpekas, att 

 hypocrita enligt Schneider (anf. upps., 1902, p. 10) har beskrivits 

 av Spaeth i Wien efter exemplar från Vadso. Enligt Reitter's 

 katalog är dock Putzeys auktor. O. Lioidblad. 



Eupithecia sinuosaria Evv. funnen i Skåne. Denna lilla 

 vackert tecknade mätare, som första gången påträffades i Sverige 

 år 1895 pä' Runmarö av Hoffstein, har sedan utbrett sig i 

 landet åt norr, väster och söder. Så har den funnits i Ånger- 

 manland, Värmland 1907 (Wahlgren), Fårön 1904 (Mjöberg), 

 Småland 1916 (Brundin). Dock torde den ej vara funnen i Skåne, 

 förrän jag år 19 19 den 20 juli fann 2 ex., å en husvägg vid 

 Hästveda kyrkogård i norra Skåne. I Danmark uppgivas den 

 från 4 platser i Själland, Jylland, Bornholm och Lolland. 



Xils S. Rydén. 



Ell för Sverige ny Lithocolletis. — Sistlidne sommar på- 

 träffade jag i Raus plantering vid Hälsingborg Lithocolletis guin- 

 quei^uttella Stt. Larven minerar i bladen av Salix repens. I 

 Danmark är denna art enl. Larsens »Fortegnelse» endast funnen 

 å tvenne platser. A''ils S. Rydén. 



