﻿K. WAHLGREN, BRUNIÎAXDADE MALMÄTARICNS NORDISKA Ul BREDX. l6l 



risken såsom produkt av tiden och hastigheten blir den- 

 samma. När man ser de massor av /Vrm-arter och Cocci- 

 )iclla septcnipuiictata, som dock äro erkänt mycket goda fly- 

 gare, vilka efter stark bläst ligga döda uppkastade längs 

 Östersjöns stränder, blir man mer än betänksam. Vore det, 

 såsom i de sistnämnda fallen, fråga om en art, som företoge 

 massflykter eller åtminstone förekomme massvis, så kunde 

 man kanske tänka sig, att även av «en dålig flygare något 

 enstaka ex. kunde bliva räddat, men sådant är ju icke fallet 

 här. Och huru stor är då efter en luftfärd på 150 km ut- 

 sikten att en befruktad hona skall i god kondition hamna på 

 en ö i Östersjön.? Ty det är ju häller inte fråga om enstaka, 

 vinddrivna exemplar, eftersom arten träffats på två ställen 

 pä Gottland och är kolonibildande på Bornholm. 



Det synes mig därför vara alldeles nödvändigt att tänka 

 på kulturella spridningsmedel. Man behöver ju inte med 

 D ANNEN BERG i första hand tänka på upplysta tåg eller ång- 

 båtar såsom direkta lock- och färdmedel, ehuru tanken i och 

 för sig inte vore så absurd. Man kunde tänka pä transporter 

 av växter med vidsittande jord, ehuru sädana från våra östra 

 grannländer icke lära förekomma i någon större omfattning, 

 man kunde tänka på ballastsand från stränder, där Chcnopo- 

 diuin- och Atriplex-3.x\.e\- ha sina växtplatser. Allt sådant 

 är ju dock rena gissningar, men att kulturella hjälpmedel av 

 något slag måtte spelat in vid artens snabba spridning, spe- 

 ciellt över havet, synes mig man knappast kan komma ifrån 

 att tänka sig. Därför talar också artens uteslutande före- 

 k'omst vid människoboningar eller på kulturmarker, ehuru 

 ju larvväxterna visst icke äro bundna till dessa utan lika 

 mj^cket tillhöra naturstränderna. Alla ex. jag fångat äro 

 tagna i eller invid trädgårdar, Trafveneelt skriver också, 

 att alia ex. han sett äro från kulturlokaler, och detsamma 

 gäller åtminstone om Hofestein's, Mjüberg's, Meves', 

 Ljungdahl's, Orstadiüs' och Rydén's fynd, likasom om 

 de första finska (Reuter) och baltiska (Teich) fynden. 



11 — 2i:ii;i. Enlnmol. Tidskr. Årg. 41. Haft. 7 — 4 {1921] 



