﻿F. NORDSTRÖM, NÅGOT OM SVENSKA KUITIHECIA-ARTEK. I 67 



vara ljusgrå med mörkare ryggstrimma. Son) yngre är lar- 

 ven helt svart eller gråsvart. Förpuppningen ägde rum i 

 slutet av juli (första puppan ^"/t) inom det tillspunna blom- 

 fodret eller bland växtafifall. Puppan är ljust nötbrun. 



E. helveticaria B. AURIVILLIU.S (i) anger flygtiden till 

 maj — juni; enligt mina erfarenheter frän Stockholmstrakten 

 och skärgården är flygtiden juni — juh, ^^/e — ^/t. Den mera 

 rent grå-violettgrå, ej brunaktiga, f. arceuthata Frr., som dess- 

 utom oftast har skarpare teckning än huvudformen, är i Stock- 

 holmstrakten rätt sällsynt. I Murjek, Lule Lappmark, tog 

 Rangnow en form av Jielvcticayia. som STICHEL (19) anser 

 troligt vara Zetterstedt's mtricata. Enligt Zetterstedt's 

 beskrivning (22) tycks denna form närmast likna en mindre 

 arceuthata med obetydlig diskfläck. Som lokaler uppger Z. 

 för intricata: Lycksele, Barrsele, vidare Jukkasjärvi, Vittangi 

 och Muonioniska i Torne Lappmark; flygtid ^^/e — ^/s. Hel- 

 "i'ctkariaAo.rvQn lever i september — oktober på en och fås i 

 Stockholmstrkten med slaghäven ofta in tillsammans med 

 den likstora larven ti^l Cidaria juniperata L. Från dennas 

 larv skiljer den sig bland annat genom gröna bröstfötter (hos 

 juniperata röda) och vit sidolinje, vilken senare aldrig är 

 kantad med rött, vilket oftast är fallet med j?nüperata-\?irvew. 

 Puppan grön, utan teckning. 



E. caiichiata DuP. Troligen är det denna art, som 

 Orstadius (10) avser [cauctriata Dgl såsom det står i hans 

 uppsats är väl tryckfel!) Denna för Sverige nya art tyckes 

 förut vara nordligast känd från St. Petersburg (13). Från 

 Norge, P"inland och Danmark har jag ej sett den uppgivas. 

 Larven lever på Solidago virgaiirca, ej på blommorna, utan 

 på bladen och skall på ett förvillande sätt likna de avätna 

 bladskaften (4). 



E. pernotata Guen. är enligt Staudinger's katalog 

 (18) och Orstadius (10) identisk med satyrata ab. subatrata 

 Stgr. Av Prout (13) och CULOT (3) upptages den såsom 

 säkert skild från satyrata Hb. och dess former. PInligt dessa 

 författare är pcrjiotata endast känd från fä lokaler i Schweiz, 



