5 2 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1901. 



brunt hufvud, kroppens bakre ända stötande i violett, under grön- 

 aktig; i:a ring med fram- och sidokanter nästan svarta. Vårt- 

 fläckarna mycket stora, svartbruna, gkänsande, med mörka hår; 

 analplåten brun med blek bakkant. Dog den 4 juli. 



Någon underrättelse om att larverna i år angripit potatis- 

 blasten föreligger dock icke. Af det anförda synes, att de 

 hålla till godo med flera af våra odlade vä.vter till föda. De 

 äro ej häller nogräknade vid valet, ty enligt Kaltenbach hafva 

 de äfven anträffats i följande vilda växter: Petasitcs Officinalis, 

 molla [Af rip lex) och Calaiiiagrostis samt till och med i roten 

 till växter, som vanligen befinna sig under vatten, t. ex. Svärds- 

 lilja {/ris), kafveldun [TypJid], bladvass [PJiragmites], Sparga- 

 nium och mannagräs [Glyccriä). Häraf vill det nästan synas, som 

 om det ej vore brist på annan föda, som förmår larverna till att 

 emellanåt angripa de odlade växterna. Fjäriln är på det hela 

 ganska sälls)'nt, och torde man i följd häraf kunna ha anledning 

 hoppas, att större härjningar genom dess larver ej äro att vänta. 



De larver, som lefva inuti växtdelar, äro i allmänhet nästan 

 oåtkomliga med besprutningsmedel, men det är dock ej osanno- 

 likt, att något härvidlag skulle kunna uträttas därmed. Besprut- 

 ning med kejsargrönt borde då ske så snart man märker larver- 

 nas närvaro, medan plantorna äro små och den ena efter den 

 andra angripas af samma larv. 



Om det verkligen är fallet, att larverna öfvervintra, så kan 

 detta likväl ej gärna försiggå i potatisstånd eller betor, och där- 

 för framställer sig själfmant den frågan, hur komma de då till 

 dessa året därpå, om de ej skola vandra in från närliggande mark. 

 För att få detta nöjaktigt besvaradt, erfordras vidare iakttagelser, 

 hvilka dock hos oss betydligt försvåras genom fjärilns sällsynthet 

 och periodiska uppträdande å odlade växter. Då man märker 

 larvernas närvaro, är det för sent att den gången göra undersök- 

 ningar rörande detta förhållande. 



Ett annat och pålitligare sätt att oskadliggöra larverna är, 

 att, då en i)lanta börjar sloka och vissna, undersöka hennes nedre 

 delar, ocli om någon larv då påträffas, genast borttaga och döda 

 densamma. 



Frostfjäriln {Chciniatobia Bnimata L.). Några larver efter 

 denna mätarefjäril sändes från Göteborg till anstalten förlidet år 



