130 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT I9OI. 



S. ig6. — Hadcna Basilinca Fab. Mant. 183, et Auct. — 

 VON Post, K. Landtbr. Ak. Handl. och Tidskrift 1885, s. 263 

 och 266. — Lampa, Entom. Tidskr. 1886, s. 69; 1. c. 1891, 

 s. 45; 1. c. 1898, s. 27; I. c. 1901, s. 41. — AuRiviLLius, Nor- 

 dens Fjärilar, 1891, s. 141. — Reuter, E., Berättelse för 1894, 

 s. 37; 1. c. 1895, s. 19. — - SjöSTEDT, Entom. Tidskr. 1897, s. 

 49. — RosTRUP, S., Vört landbrugs skadedyr, 1900, s. 138. 



Här använda latinska namn är detsamma som Linnés i 

 Fauna Svecica af 1761 och Bierkanders i K. Vet. Academ. 

 Handlingar för 1778 och begagnades äfven af Dahlbom 1837. 

 Andra författare hafva användt Fabricii namn, Hadnia Basili- 

 jiea, för Ijäriln och ansett Linnés tillhöra en Agrotis-:ir\. Här 

 må blott anmärkas, att Linnés och Bierkanders beskrifningar 

 på larvens utseende och lefnadssätt hos deras Noctiia Tritici 

 fullkomligt öfverensstämma med dem hos Hadcna Basilmca Fab. 



Fjäriln är gråaktig eller gråbrun, framvingarna med tre 

 mörkare, tandade tvärlinier, af hvilka den mellersta bildar en 

 båge närmare .framkanten. De hos nattflyn vanliga fläckarna, 

 den yttre, njurformiga, och den inre, rundade, äro blekare än vin- 

 gens grundfärg; en tredje fläck bildar en kort svart linie, som 

 utgår från vingroten och har gifvit anledning till namnet Basi- 

 linca. Fältet mellan de två innersta tvärlinierna (midtfältet) 

 är vanligen mer rödbrunt, likaså framkanten nära vingspetsen. 

 Vingbredd omkring 35 mm. 



Larven är i det yngre stadium, hvari han vanligast anträf- 

 fas, gråaktigt gul eller gulbrun, mer grå på undersidan. Hufvudet 

 och första kroppsringen ofvan glänsande bruna eller svartbruna, 

 den senare har tre hvitaktiga längslinier, som utgöra fortsättning 

 af dem, som löpa längs ryggen. Den mellersta af dessa är bre- 

 dast och tydligare än de båda öfriga. Öfver andhålen går en 

 hvitaktig, ofvan mörkt begränsad sidolinie. Vårtorna äro små. 

 Senare på hösten samt följande vår är han enligt Bierkander 

 mycket mörkare, nästan svartgrå och uppnår då en längd af 

 omkring 30 mm. eller däröfver. 



Puppan är glatt, gulbrun eller rödbrun, analspetsen tvär, 

 fårad, med fyra krökta borst, de två mellersta starkare och något 

 längre. Längd omkring 15 mm. 



Lefnadssätt. Då fjärilarna fullbordat parningen, hvilket 

 kan ske redan i slutet af juni månad, lägger honorna sina ägg 

 på våra stråsäden, hvarpå larverna skola hämta sin föda. Hvil- 

 ket sädesslag, som härtill väljes, torde bero på tiden för ägg- 

 läggningen. Denna sker antagligen på det sade, som • vid tiden 

 för larvernas framkomst (12 dagar efter äggläggningen enl. 

 Taschenberg) kan hinna så långt i utveckling, att kornen blifva 

 h vad man kallar »mjölkiga» och lämpliga till larvföda, det må 



