I40 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT I903. 



*. Bakbenens lårring utan samlingshår: Podalirius, Euara, Da- 

 svpoda, Panurgtis, Rhophitcs, Macropis, Melitta, Halictus och 

 Collet CS. 

 **. Bakvingarnes lårring med langa samlingshår: Anilrena. 

 B. Frömjölet hemföres i små bollar, fastade i en naken, men af styfva 

 hår omgifven, skålformig fördjupning på utsidan af bakbenens sken- 

 ben : Bombus, Apis. 



Följande släkten äro snyltgäster hos andra bin och bygga således inga 

 larvkammare; deras honor sakna verktyg för insamling af frömjöl: Psithyrus, 

 Melecta, Coelio.vys, Dioxys, Biastes, Stelis, Epeohis, Nornada och troligen äfven 

 Sphecodes. 



Fiender: Bien hafva många fiender, som på olika sätt göra dem förfång. 

 De kunna indelas i fyra hufvudgrupper: 



A. Fiender, som förtära vaxet i larvkamrarnes väggar: vaxmotten, at 

 hvilka ett, Aphomia sociella L., lefver hos humlor och ett. Galleria 

 viellonella L. hos honungsbiet. 



B. Fiender, som förtära det förråd af föda, som biet insamlat för sin 

 egen afkomma: 



1. Snyltbin, tillhörande här ofvan uppräknade släkten. De intränga 

 vanligen i larvkammaren, då egarinnan är borta, samt lägga där 

 ett ägg, ur hvilket snart kommer en larv, som utvecklar sig ha- 

 stigare än biets egen, förtär dess föda och dödar sin svagare 

 medtäflarc. 



2. Majbaggen, hvars lilla nykläckta larv kryper upp i blommor, 

 fäster sig på bin (isynnerhet af släktet Podalirius), då de suga 

 honung, samt passar på och lämnar bihonans kropp i det ögon- 

 blick, då ägget lägges, hvarefter majbaggens larv först förtär biets 

 ägg och sedan det i en eller flere närbelägna kammare insam- 

 lade förrådet. Ett liknande lefnadssätt föra sannolikt Hapalus 

 bimaculatus (hos Colletés cunicularià) och Lytta vesicatoria. 



C. Fiender, som angripa och förtära biens larver: 



1. Flere parasitsteklar, isynnerhet små arter af Pteromalidernas fa- 

 milj. 



2. Parasitiska flugor: Volucella hos humlor; Miltograinma hos Col- 

 letés m. fl. 



D. Fiender, som angripa bien själfva: 



1. Arter af vridvingarnes i^Strepsiptera'^) högst egendomliga grupp. 

 Honan till dessa märkvärdiga insekter är säcklik, saknar lemmar 

 och anträffas instucken mellan bakkroppslederna af vissa bin, 

 isynnerhet arter af släktena Andrena och Halictus. De så an- 

 gripna bien sägas vara stylopiserade (efter Stylops ; det vanligaste 

 släktet bland vridvingarne) och äro ofta ej fullt normalt utveck- 

 lade med afseende på färg och behåring. 



2. Rofsteklar, som infånga bin till föda för sina larver. Såsom 

 exempel kunna anföras b i vargen {Philatithus trianguluui), som in- 



12 



