212 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT I903. 



8. S. cphipphis L. Hanen vanl. utmärkt därigenom, att större 

 delen af första bakkroppsleden samt ett skarpt tvärband 

 öfver midten af andra och tredje äro svarta, honan till 

 färgen såsom föreg. arter. 5 — 6 mm. — Sk. — Upl.; a. 



13. Underfam. Colletinse, 



Genom tungans form (fig. 4: i, t) skiljas hithörande bin ge- 

 nast från alla föregående. Bakvingarnes rotflik är lång och når 

 till tvärribban. Bakbenens skenben sakna knäskål. 



Släktöfversikt. 



A. Framvingarne med tre kubitalfält. Kroppen med lång be- 

 håring. 27. Colletés. 



B. Framvingarne endast med två kubitalfält. Kroppen nästan 

 naken. 28. Prosopis. 



27. Sikt Colletés Latr. Slembin. 



Hufvudet är bredt, och pannan hos honan med breda 

 streck invid ögonen; pannstrecken äro dock ej sammetsludna 

 såsom hos Andrena. Framvingarnes andra kubitalfält är lika 

 stort som eller större än det tredje-, härigenom skiljas dessa bin 

 lättast från Melitta och andra snarlika bin-, framvingarnes disk- 

 tvärribba är nästan rak; bakvingarnes rotflik lång. Efterryggen 

 är nästan lodrätt stupande, och dess rotfält utlöper nedåt i en 

 blankpolerad glänsande spets. Bakkroppens första ryggled har 

 bredt afhuggen och starkt sluttande rotdel; sista ryggleden utan 

 plåt. Bakbenens lår och skenben hos honan med samlingshår. 



Könen skiljas som vanligt lättast på antennerna; hanens 

 första ryggled är alltid helt och hållet långhårig. 



Arterna bygga i jorden, vanligen i grus eller sandbackar; deras celler 

 bestå af en nästan glasklar hinna, som bildas af en i luften stelnande s'ätska. 

 Hos dem lefva Ep eolu s ■■a.rX.çrw^. såsom snyltgäster. 



Artöfversikt. 



I. Bakkroppen utan tydliga ljusa tvärband, i sin helhet med ganska lång 

 och mjuk behåring. Kinderna nästan sa långa som ögats liredd. Större 

 art, 12 — 15 mm. i. C. cuniciiUuia. 



84 



