o3 



ENTOMOLOGISKA FÖRENINGENS SAMiMANTRÄDE 

 Å GRAND RESTAURANT NATIONAL 



DEN 28 FEBR. 1903. 



Sedan vid början af sammanträdet protokollet från senaste 

 sammanträdet blifvit uppläst och. godkändt, meddelade ordföran- 

 den, prof. x-VuRiviLLius, att sedan dess till medlemmar af För- 

 eningen invalts: fil. stud. \V. Kaudern, Stockholm, direktör G. 

 Lind, Experimentalfältet, ingeniör E. W. Edling, Stockholm, fil. 

 kand. W. M. Axelsson, fil. mag. H. Federley, fil. kand. Th. 

 jÄRvi och fil. kand. A. J. Silfvenius, alla de senare frän Hel- 

 singfors. Under sammanträdet valdes fröken Esther Larsén, 

 Stockholm, till ledamot af Föreningen. 



Den ene af revisorerna, grosshandlaren K. Knutson, föredrog 

 härefter revisionsberättelsen för 1902, och beviljades enligt i be- 

 rättelsen ingående förslag full och tacksam décharge åt styrelsen 

 samt kassaförvaltaren. 



Föredraget för aftonen hölls af assistenten vid Statens Ento- 

 mologiska Anstalt fil. kand. A. Tullgren och handlade »Om 

 våra nordiska spindlars bon och fångstnät». 



Först beskrefvos de mycket fulländade spinnverktygen : spinn- 

 vårtorna med sina å hvarje vårta till 60 à 150 uppgående spo- 

 lar, i hvilkas spetsar spinnkörtlarne utmynnade. Hos våra nor- 

 diska spindlar är antalet vårtor sex, placerade å bakre delen af 

 abdomens undre sida. Vid trådens tillverkning utpressas från 

 spolarne spinnvätskan. Denna stelnar i luften till ytterst fina 

 trådar, som sedermera sammanspunna bilda den enkla tråden i 

 spindelns väfnad. Dels torra, dels klibbiga trådar kunna alla 

 spindlar tillverka; härvid fungera olika körtlar. Vissa släkten 



I 



