JOHN SAHLBERG: ODO MORANNAL REUTER. 7 9 



icke utgöra en familj för sig utan en underfamilj af familjen 

 Chnicidae, dit han förde äfven vägglusen och dess samsläk- 

 tingar samt Anthocoridae och Ceratocombidae. Såsom sin 

 viktigaste uppgift hade han dock tagit att indela Capsiderna 

 i naturliga grupper. Denna insektfamilj, som genom sin art- 

 rikedom samt genom någorlunda enahanda kroppsgestalt, 

 genom talrika färgvarieteter, olika slag af dimorphism och 

 könsolikheter erbjudit systematikerna stora svårigheter, hade 

 af den skarpsynta böhmiske forskaren FlEBER i ^/2 decennium 

 tidigare blifvit grundligen studerad. På grund af förut helt 

 och hållet förbisedda olikheter isynnerhet i hufvudets bygg- 

 nad hade han indelat de europeiska arterna i mer än 90 

 skilda genera, som ofta voro ganska svåra att åtskilja. Detta 

 arbete mottogs ej utan opposition af hemipterologerna; man 

 kritiserade skarpt detta system, påpekade fel och brister, men 

 ingen hade dock mod och förmåga att uppställa något nytt. 



En stor öfverraskning väckte därför Thomson's Ofvcrsigt 

 af de i Sverige funna arter af gmppeii Capsina, ett kort arbete 

 infördt i Opuscula entomologica IV, hvilket hade ett ofantligt 

 inflytande på Capsidernas framtida systematik. Det visar 

 likasom hans likartade arbeten öfver Sålda och Jassns, huru 

 en man med verkligt systematiskt snille äfven med ett ringa 

 material för ögonen kan upptäcka olikheter i organisations- 

 förhållanden och djupt ingripande karaktärer, som andra förbi- 

 sett, och därigenom leda systematiken in på nya banor. 

 Thomson sammanför de af honom kända omkr. 130 svenska 

 arterna i tvänne genera Miris och Capsus, men indelar hvar- 

 dera i mindre grupper, det senare, som omfattar det största 

 flertalet arter, i 9 hufvudgrupper samt dessa efter behof i 

 sektioner, divisioner, cohorter, maniplar o. s. v. 



Särskildt förtjänar framhållas den vikt THOMSON fäster 

 vid klornas byggnad samt formen och ställningen af de s. k. 

 klodynorna, hvilka också Reuter sedermera noga undersökte 

 på alla de former, som han lärde känna, och hvilka utgöra 

 så att säga grundpelarna äfven i Reuter's system, ej blott 

 för de Skandinaviska utan ännu mer för alla palearktiska och 

 till sist för det universella system, han grundade för Capsi- 

 derna kring hela jordens rund. Reuter var dock icke hågad 

 att blindt följa sin föregångare. I hans natur låg ett behof 



