SMÄRRE MEDDELANDEN OCH NOTISER. 213 



teckningar till Sveriges macrolepidopterfauna» (Ent. Tidskrift 191 1 

 haft. I — 2), som i huvudsak gälla Eksjöortens fjärilar, samt slut- 

 ligen lektor C. O. VON Porats »Fjärilsfynd, mest från Jönköpings- 

 trakten» (Ent. Tidskr. 191 3 haft. 2 — 4), får man nämligen klart 

 för sig, att olikheterna tyckas vara rätt väsentliga. Jämför man 

 så de nämnda områdena med gränstrakterna av Kalmar och Jön- 

 köpings län, mitt forskningsgebit, beläget ungefär mitt emelbm 

 Eksjö och Vimmerby, synas avvikelserna vara lika i ögonen fal- 

 lande. Vissa fjärilarter, som t. o. m. uppgivas såsom allmänna, 

 äro sällsynta eller ej alls anträffade av mig. Omvänt är för- 

 hållandet likartat. Med detta för ögonen har jag trott det böra 

 ligga i sakens intresse att även med mina fynd i någon mån 

 rikta kännedomen om fjärilfaunan på det sydsvenska höglandet. 

 Här medtagas då även de fynd, som gjorts av min bror, folk- 

 skolläraren A. Welander. 



Det område, varest forskningar mera systematiskt bedrivits, 

 är jämförelsevis litet och utgöres av Rumskulla socken i Kalmar 

 län, där de mesta insamlingarna gjorts, samt grannsocknen Inga- 

 torp i Jönköpings län. Enstaka fynd och observationer före- 

 ligga även från andra närbelägna socknar, vilket i det följande 

 särskilt anmärkes. Då någon bestämd fyndort ej angives, är 

 denna Rumskulla socken, vars nordvästra del faller inom land- 

 skapet Östergötland. I denna del av socknen når Kalmar län 

 sin högsta höjd över havet, 291 m. Marken är starkt kuperad 

 och naturen därför synnerligen omväxlande. Höjderna och åsarna 

 äro rikt beväxta med barr- och lövskog, och flerstädes iînnas 

 många natursköna ängar med varjehanda lövträd och artrik ört- 

 flora. På dessa ängar har fjärilfaunan sin speciella karaktär, 

 och då de ligga sidlänt, så att nedanför kärrartad mark bildats 

 av bäckar och mindre flöden, uppvisa de tvenne rätt skarpt 

 skilda faunområden. 



Ehuru forskningar under mer än ett tiotal år bedrivits, kan 

 min förteckning ej göra anspråk på att vara fullständig. Sär- 

 skilt gäller detta de artrika nattfjärilsgrupperna. Dagfjärilarna 

 torde däremot tämligen väl vara representerade för ifrågavarande 

 område. 



Som Spulers systematik och nomenklatur numera synes vara 

 mest gängse, har jag följt denne författare vid grupperingen och 

 namngivningen av fjärilarna. 



Papilio machaon L. Ej sällsynt. Varje år iakttagen. Den 

 ståtliga fjärilen besöker gärna blommande syren och Lycluiis 

 v is caria. 



Parnassius apollo L. Fem ex., ett ^'/c» de övriga '/■? 14, 

 alla fångade inom ett litet inskränkt område, där fjärilarna slagit 

 sig till vila på ljung. Ett individ tillvaratogs ytterligare några 

 dagar senare i närheten av samma plats. Då förut endast tvenne 



