6o ENTOMOLOGISK TIDSKRIir I913 



löning och uppmuntran satt dem i händerna på våra yngsta och 

 mest lofvande entomologäinnen. Den nu utkomna 3:dje delen 

 behandlar noktuiderna. Visserligen är det icke särskildt tack- 

 samt att fotografiskt återgifva dessas matta och orediga färgteck- 

 ning, men dels är ju denna afbildningsmetod den enda använd- 

 bara för ett fullt naturtroget atergifvande af de viktiga tecknings- 

 elementen, dels äro för den ofta rätt vanskliga bestämningen af 

 noktuiderna absolut korrekta bilder mer än annars af behofvet 

 påkallande. På 28 taflor ätergifvas samtliga danska arter; dess- 

 utom är arbetet försedt med ett flertal för bestämningen viktiga 

 detaljfigurer i texten jämte en del reproduktioner af de Haver- 

 horstska af bildningarna; inalles 360 bilder. I öfrigt hänvisas till 

 omnämnandet af de två första delarna i denna tidskrifts årgång 

 iQii, sid. 103. E. \V — ;/. 



Norsk insektfaiinistik. 



T. Sparre Schneider. Maalselvens insektfauna. i. Coleop- 

 tera (Avslutning) Tromsö Mus. Aarsh. 33, igi2. 



J. Sparre Schneider. Til Dovres Lepidopterfauna. Tromsö 

 Mus. Aarsh. 34, igi3- 



Hufvuddelen af Maalselvens koleopterfauna har redan blifvit 

 omnämnd i denna tidskrift (årg. 1911, sid. 121). Med ofvan- 

 nämnda häfte föreligger ett storartadt faunistiskt arbete, resultat 

 af 35 års samlingar, färdigt. Från området omnämnas 645 arter 

 med uppgifter om frekvens, fyndort och fyndtid jämte notiser om 

 deras utbredning i omgifvande områden. Arbetet är försedt med 

 karta samt afslutas med en tysk resumé, hvari äfven en jämfö- 

 relse med Tromsös och det »arktiska» Norges skalbaggfauna an- 

 ställes. 



I det andra af de ofvannämnda arbetena omnämnas mer el- 

 ler mindre utförligt bortåt ett 70-tal Dovrefjärilar samt meddelas 

 en förteckning öfver samtliga på Dovre träffade fjärilar. 



Att närmare ingå på de båda arbetenas innehåll är icke 

 undertecknads mening. Afsikten har endast varit att för svenska 

 entomologer påpeka deras tillvaro. För förståelsen af våra egna 

 fjällområdens, de arktiska och subarktiska regionernas insekt- 

 geografi och insekthistoria äro de af den största betydelse. Våra 

 egna fjällområedn, ja — ! I resumén till »Maalselvens insekt- 

 fauna» har förf. en not, som lyder: »Leider ist die Käferfauna 

 des nödlichen Schwedens weniger erforscht, und man muss sich 

 öfters mit der schwebenden Bezeichnung >Lapland» begnügen, 

 von finnisch und russisch Lapland dagegen lieger sehr genaue 

 Lokalitäts-Angaben vor.» Tyvärr gäller första hälften af detta 

 omdöme icke blott skalbaggfaunan. I entomologiskt hänseende 



