128 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT I912. 



Den förekom ända till omkring den lo juni, då kylig väderlek 

 inträdde och en några dagar senare uppkommen snöyra, som 

 fortfor i flera dagar och som ånyo helt snöbetäckte marken, 

 synes helt och hållet förstört djuren. Den i Lappmarkerna van- 

 liga stickmyggan, Culex ncnwralis, visade sig för första gången 

 långt senare, nämligen omkring den 22 juni. 



Äfven i angränsande delar af finska Lappmarken torde A?io- 

 pheles ej vara sällsynt. Forstmästare J. Montell i Muonio har 

 nämligen meddelat mig, att han flerfaldiga gånger iakttagit den 

 därstädes, troligen äfven den öfvervintrande generationen. När 

 sommargenerationen visar sig, är mig ej bekant. Det kunde 

 ännu framhållas, att alla de af mig iakttagna öfvervintrade indi- 

 viderna äro honor. 



I anslutning till ofvanstående må här ännu framhållas, att 

 jag äfven i södra Finland flera gånger varit i tillfälle att iakttaga 

 öfvervintrande honor. I omgifningarna af Helsingfors — Kyrkslätt 

 och Sjundeå socknar — ser man den ej så sällan vintertid i 

 rum, som stått oeldade, och i hvilka vid uppvärmning enstaka 

 exemplar börja flyga omkring. Sådana fall har jag iakttagit i 

 november, december och januari månader. I uthus visar den 

 sig ej så sällan kringflygande redan i mediet af april. Det ser 

 ut, som om de öfvervintrande exemplaren här i sydligare trakter 

 gärna skulle uppsöka boningshus och andra byggnader till den 

 kalla årstiden. 



Att denna mygga ej skyr köld, visar dess förekomst vid 

 Lena-floden i Ost-Sibirien. Under en resa här sommaren 1901 

 iakttog jag den i slutet af juni och början af juli i otrohga 

 massor inom floddalen, men i trakter, där människoboningar på 

 flera breddgrader ej funnos. De iakttagna exemplaren tillhörde 

 naturligtvis sommargenerationen, men det är väl ganska säkert, 

 att äf\'en de öfvervintrande honorna förekomma vintertid ute i 

 det fria. Hvar och huru öfvervintringen här försiggår, torde 

 dock ej vara närmare kändt. 



B. Poppius. 

 Helsingfors. 



Cossus terebra Fabr. trouvée en Suède. — Pendant une 

 visite à Upsal, le 16 juin 19 10, il m'est arrivé de trouver sur 

 le tronc d'un tremble un Cossus terebra Fabr., mâle, qui vint de 

 sortir de la chrysalide, saillante d'un trou au-dessous. 



Från C. cossus L. skiljer denna art sig, utom genom mindre 

 storlek, relativt längre och smalare framvingar och bakkroppens 

 likformigt grå färg, genom att hanens antenner icke äro lamell- 

 bärande utan försedda med två rader verkliga tänder (pectinatœ). 



I Nordeuropa skall den förut blott vara funnen en gång 

 vid Åbo. Dess utbredning i Europa i öfrigt sträcker sig enligt 

 Berge-Rebels Schmetterlingsbuch och Spuler: Die Schmetterlinge 



