CARI. jri.US NHUMAN 255 



dier uti arbetet 7>0iii Svcrij^rs Hydrachnidcr-i> i Kongl. Svenska 

 Vetenskaps- Akademiens handlingar. 



Genom detta monumentala arbete, som omfattar icke 

 mindre än 123 sidor i stor kvart jämte 14 taflor med bl. a. 

 70 färglagda figurer, har Neuman lagt en för alla tider be- 

 stående grund för kunskapen om Sveriges hydrachnider. 



Icke mindre än 69 arter, hvaraf 13 äro nya, uppföras här, 

 fördelade på 20 släkter, af hvilka 6 äro nya. 



Då det torde vara af intresse att höra, huru en fackman 

 värdesätter detta arbete, tillåter jag mig citera tysken PiER- 

 SIGS' omdöme i hans stora arbete »Deutschlands Hydra- 

 chniden». Han skrifver: »Eine bedeutende Erweiterung un- 

 serer faunistischen und systematichen Kenntnisse verdanken 

 wir dem grossen schwedischen Hydrachnidologen C. Neu- 

 man, welcher in einer Reihe von Publikationen, deren Ge- 

 samtergebnisse in einer umfangreichen Arbeit >;0m Sveriges 

 Hydrachnider» zusammengefasst worden sind, sich vornehm- 

 lich mit der Eeststellung des Hydrachnidenbestandes Schwe- 

 dens beschäftigte. — — — — bietet dasselbe ein wichtiges 

 Hilfsmittel zum Bestimmen der Hydrachniden der, auf wel- 

 ches die neusten Hydrachnidologen immer wieder zurück- 

 greifen müssen.» 



Efter detta arbetes fullbordande publicerade Neuman 

 endast ett par smärre arbeten öfver hydrachnider, däribland 

 resultaten af den resa, som han år 1883 företog till Själland 

 för att studera faunan på den klassiska mark, där dansken 

 O. F. MÜLLER omkr. 100 år förut samlade materialet till sitt 

 enastående arbete öfver Danmarks hydrachnider. 



Det förefaller, som om detta till stor del berodde pä, att 

 hans tid så strängt upptogs dels af hans lärareverksamhet, 

 dels af hans stora intresse för kommunens angelägenheter, och 

 hans eftermäle i såväl Skara som Borås vittnar om, h vilket 

 betydande arbete han nedlagt för dessa samhällens utveckling, 

 särskildt hvad fattigvård och skolväsende beträffar. 



En bidragande orsak, till att N. ej kom att fortsätta sitt 

 studium af hydrachniderna, var nog också hans astma, som 

 nödgade honom att tillbringa sina somrar i fjällen. Under 

 vistelsen i dessa trakter drogs hans håg alltmera öfver till 

 botaniken, och han hopbragte under årens lopp under resor 



