SCHMIDT SANDOE: 



hajóján járta meg 1833. — 1834. években. Alig múlt húsz éves ekkor, alig 

 rázta le magáról a híres Yale College porát, hol 1830-tól kezdve végezte 

 egyetemi tanulmányait, mikor útra kelt. Vagyona, az nem volt, mert 

 a gyakorlati pályán mozgó atyja az üzlet embere vala, ki nem jó szemmel 

 nézte fiának tudós készültségét, úgy hogy az egyetemi évek eltelte után 

 saját maga erejére volt teljesen utalva. Hanem a hajókon a tengerész kadé- 

 tokat mathematikára tanította és ezen a réven 15 hónapig hajózva bejár- 

 hatta Francziaország, Olaszország, Görögország, Törökország számos 

 kikötőit. A szabad órákban a számitó kristálytan fogas tételeit dolgozgatta 

 ki, a partokon pedig figyelt, tanult, gyűjtött. A A'esuvnak 1834. évi július 

 havi állapotáról szóló és nyomtatásban megjelent első dolgozatának tárgyát 

 is ez utazás alkalmával szerezte meg. 



Ez utazás után dolgozta ki mineralogiájának is 580 oldalon az alig 

 huszonnégy éves ifjú az első kiadását, mert legelső vonzalma az ásvány- 

 tanhoz kapcsolta le egész tevékenységét. Az úton tehát mondhatni meg- 

 érett az ifjú és kezdődött a tudós férfi munkás élete. 



De nem ez az utazás volt az, mely azután a tudós férfit is kellőleg 

 kidomborította benne. A második, az igazi nagy út. Az Egyesült-Államok 

 kutató expedítiójában hivatalosan vett részt, 1838-tól 1842-ig, mint mine- 

 ralogus és geológus immár, a déli s a Csendes óczeán vidékein. Először 

 Madeirába hajóztak át, onnét vissza Rio Janeiro-ba, majd a Magellan 

 szoroson át Chile, Peru partjait keresték föl, azután neki vágtak a Csendes 

 óczeánnak és a Paumotu, Tahiti, Hajós szigetek vonalán New-South-Walesbe 

 jutottak ; ez utóbbi helyről New-Zealand, a Fidzsi szigetek, a Sandwich 

 szigetek, majd vissza a Karolinák és azután újból vissza az Egyesült- 

 Államok nyugati partjai, Oregou-tól San-Francisco-ig következtek. San- 

 Francisco-ról a Sandwich szigeteken, Singapore-on, a Jóremény-fokon és 

 Szt. -Ilonán keresztül tértek vissza New-Yorkba 1842-ben június 10-ikén. 



Az azután, ki ennyit látott, ki ennyit tapasztalhatott és hozzá rend- 

 kívül éleselméjü, hangyaszorgalommal kitartó is volt, bizonyára írhatott 

 a kontinensek kifejlődéséről, az óczeánok mélyedményéröl, a hegyek 

 alakulásából, a korall szigetekről, a vulkánokról, a glaciális korszakról stb. 

 stb. megannyi becses dolgozatokat, könyveket. De nemcsak róluk, hanem 

 az állatok világából a crustaceákról, az anthozoákról is megannyi becses 

 műveket, névszerínt a zoophytákról 741 oldalas quart munkát 61 táblával, 

 a crustaceákról pedig két 4° kötetben 1620 oldalt 96 táblával, bennök több 

 mint 200 uj zoophytának és ötszáznál több uj crustaceának a leírásával, 

 a táblákon legnagyobb részben az ö sajátkezű gyönyörű rajzaival es a szö- 

 vegben az osztályozásnak és a fajok rokonságának olyan éleselméjü meg- 

 állapításával, hogy a rákok osztályozása egész a mai napig csaií kevéssé 

 tért el attól, melyet ö Report-jaban adott, a koralloké meg épen változat- 

 lanul maradt. 



