10 MBLCZEB Gusztáv: 



ADATOK A BUDAPESTI CALCIT KRISTÁLYTANI ÖSMERETÉHEZ. 



Melczer GuszTÁv-tól.* 



(Két tábla [I.— II.] kristilyrajzzal). 



Az utóbbi időben a budapesti kis svábhegyi kőbányákból egyebek 

 között igen szép és az eddigi előfordulásoktól már első tekintetre elütő 

 calcit stufák kerültek ki, melyeket tanulmányozni alkalmam volt. A vizs- 

 gálat kimutatta, hogy itt a budapesti (budai) calcitnak nemcsak egy új ki- 

 fejlödésmódjáról van szó, hanem hogy e kristályokon egyúttal a calcitra 

 nézve általában új forma található. Ezen újabb előfordulást a magyarhoni 

 földtani társulat 1895. évi május hó 8-án tartott szakűlésén ösmertettem 

 meg, azóta pedig vizsgálataimat több irányban folytattam, különösen pedig 

 az ikerkristályok formáit és ikermivoltukat tanulmányoztam. 



A fent jelzett újabb előfordulás anyaközete a kezeimhez jutott példá- 

 nyokon egy eonglomerátos mészkő, mely azonban néha csak vékony réteg- 

 ként van meg a alatta tömött orbitoida mészkő következik. A mészköre köz- 

 vetlenül legtöbbnyire baryt telepedett s ezen ülnek a calcit kristályok. 

 A baryt e helyről szokatlanul szép : kissé sárgás — víztiszta, de egyaránt át- 

 látszó, fényes kis kristályokban, az ismeretes táblaformában a szokott ala- 

 kokkal található. Megfigyelhetők ugyanis rajtuk az oszlopon és hasison 

 kívül mint állandó formák [102] ^/2 P oo (melynek lapjai néha az a ten- 

 gelynél metszéshez is jutnak) és jülO] oo P oo ; kívülök elég gyakran talál- 

 hatók meg ] 111} P (keskeny lapokkal),ritkábban (100) oo P oo és (011) P c», 

 ez utóbbiak szintén keskeny lapokkal. 



A calcit kristályok átlag 3 1/2 cm nagyok, színtelenek — szürkés vagy 

 sárgás fehérek es felületók gyakran sárgás és vöröses színnel irizál, mely 

 utóbbi tünemény a baryton is tapasztalható. A nagyobb calcit kristályokat 

 gyakran még egy aprón kristályos calcitkéreg is borítja, úgy azonban, hogy 

 helyenkent az élek és csúcsok körüli részletek szabadon maradnak. Ez a 

 kéreg róluk helyeukint lepattantható. Termetre nézve skalenoéderesek és 

 hegyesek, mert a végeiket alkotó [lOTl} E és (0112) — V2E, különösen az 

 utóljbi, igen apró lapokkal vannak jelen ; a kristályok egyenként vagy cso- 

 portban növekedtek, többnyire ugy, hogy mindkét végük kifejlett. 



Különös érdekességet kölcsönöz azonban e kristályoknak az a szo- 

 katlan körülmény, hogy láthatólag nfm ikrek, holott az ily módon mind- 



* Előadta az 1895. cleczember 4-én tartott szakülésen. 



