ADATOK A BUDAPESTI CALCIT KRISTÁLYTANI ÖSMERETÉHEZ. 11 



két végükkel kifejlődött nagyobb, kis svábhegyi calcitkristályok általában 

 ikrek szoktak lenni. Föformájuk, a mint mérés útján is meggyőződtem a 

 szokott [2131} R3, vele mint állandó forma, de igen keskeny lapokkal a 

 {0221) — 2R, a csúcson pedig apró lapokkal a már említett két rhomboé- 

 der van meg. Az K3 lapjai a középéiek felé rendesen nem simák, hanem 

 háborgatottak, oldási idomok láthatók rajtuk s a lapok mintha meg volná- 

 nak törve. Figyelmesebb megtekintésre azonban látni, hogy e tájékon egy 

 külön formával, egy meredekebb skalenoéderrel van dolgunk. Ezen skale- 

 noeder lapjai többnyire csak oly nagyságúak, hogy egymást középélben 

 nem metszik, hanem az R3 ellentétes fötengelymetszésü lapjaival adnak egy 

 közepéihez hasonló fekvésű combinálási élet (1. I. tábla 1. ábra). Több kris- 

 tályon jól látni, hogy az így származott látszólagos középéi, mely különben 

 is kissé megtört lefutású, a hasadási irányokkal nem egyközes, hanem hoz- 

 zájuk képest meredekebb irányú, a mi arra mutat, hogy ez a skalenoéder 

 nem tartozik az u. n. fősor formái közé. Ezen eltérésből a skalenoéder ott- 

 létét biztosan meg lehet állapítani akkor is, ha lajíjainak az azonos fekvésű 

 E3 lapokkal alkotott combinálási elei valami oknál fogva (részben való ol- 

 dás, bekérgezés) elmosódottak. 



Goniometeres mérésekből, melyeket egy FuEss-féle kéttávcsöves tük- 

 rözési szögmérővel (Modell Nro. II.) végeztem, kiderült, hogy ez a skale- 

 noéder nemcsak a kis svábhegyi calcitra, hanem általában véve a formák- 

 ban gazdag calcitra nézve is uj forma. A számítások a [5271] 3E '/s for- 

 mára utaltak. 



Egy nagyobb és két kisebb kristályon kapott értékek ós a számított 

 szögek ezen formára vonatkozólag a következők : 



közép 

 (5271) : (72.51)= 31° 23' 

 (5271) : (2131)= 12° 34' 

 (5271) : (123T) = 38° 52' 



Ez a skalenoéder azonban nemcsak ezen itt érintett egj'szerti kristá- 

 lyokon van meg, melyekre egyébbként igen jellemző, hanem megtalálható 

 az ikerkriatályokon is, mint azt később tárgyalni fogom, különösen az egy- 

 szerű kristályokhoz hasonlító ikerlemezes kristályokon. Mielőtt azonban 



* A mért élek száma. 

 ** A Bzámitás alapjául (0001) : (lOTl) = 4í° 36' 34" szolgált. — J. D. Dana, 

 System of. Miner. 6-th edition p. 2ö2. 



