12 MELCZER GUSZTÁV : 



tovább haladnék, előre kell bocsátanom általában a kis svábhegyi calcit 

 ikerkepzödméuj'eiröl egyetmást. 



Az ikerkristályokról H. Teaübe közöl néhány adatot egy 1887. évi ki- 

 rándulása alkalmával szerzett anyag alapján."*' a basis szerint képződött 

 hármas ikreket különböztet meg, melyeken a középső egyén mint vékony 

 ikerlemez látható s az egész habitus olyan, mint az egyszerű kristályoké. 

 Kívülök még négyeseket is emlit, melyek egészükben kettes (egyszerű) ikrek- 

 nek látszanak, de középső részletükben mindazonáltal meg két ikerlemez 

 van. A megvizsgált bö anyag alapján Teaübe megfigyeléseihez a követ- 

 kezőket fűzhetem. 



A kis svábhegyi calcitokon meg lehet különböztetni kettes ikreket, 

 valamint ismétlődési hármas es négyes ikreket, valamennyit az ismert 

 (0001) lap törvénye szerint alakulva. A kettes (egyszerű) ikreknél a basis 

 egyúttal az összenövés sikja s kiképzödésük mindig a normális, azaz olyan, 

 hogy a két egyén szomszédos positiv sextansában tele szöget látunk. 

 (1. 1. tábla 5. ábra). Kettes ikrekkel leginkább az apró ( — 0,5 cm) és kisebb 

 fajta (0,5— 1,5 cm) kristályok sorában találkozunk, de a közepesek közt íb 

 elég gyakoriak. 



A hármas ikreknél — s ilyen a kristályok túlnyomó része — a három 

 egyén közül mindig csak a két szélső dominál, a középső pedig gyakran 

 csak alig észrevehető lemez, mely utóbbi a kristály egyes részeiben gyakran 

 ki is ékül 8 akkor a kristály — külsejét tekintve — egy vagy több sextaná- 

 ban egyszerű, sőt elvétve találni oly, az ikerkristályok módjára termett, 

 kristályokra is, a melyek köröskörül egyszerűek (1. 1. tábla 1 1 . ábra). Ezen iker- 

 kristályokon — nevezhetjük őket ikerlemezes kristályoknak is (1. I. tábla 

 6. ábra) — az ikerlemezen, annak keskenységéuél fogva, alig lehet formákat 

 határozottan megkülönböztetni, vannak azonban nagyobb fajta (ca. 4 — 5 cm) 

 hármas ikrek, a melyeken az ikerlemez szélesebb, azon a formákat fel lehet 

 ismerni s ezzel egyszersmind azt, hogy ezek az ikerlemezek egy egyszerű 

 kristály középső részének úgy felelnek meg, hogy belőle köröskörül csak az 

 u. n. tompa póluséi látszik il. I. tábla 7. és 8. ábra). Ennek következtében a 

 három egyén közül a középső a váltakozó sextansokban majd a felső, majd 

 meg az alsó egyénnel alkotja a tele szögletet és e szögleteknél azt az impres- 

 siót kapjuk, mintha egy kettes ikerkristály volna egy harmadik egyszerű 

 kristálylyal egybenöve, annál is inkább, mert a középső egyén, különösen a 

 legnagyobb kristályokon épen nem lemezforma. 



Ilyen kifejlödesű hármas ikrek a kis svábhegyi calcit ikerkristályok 

 legnagyobbjai, míg a közepes és kisebb fajta kristályok inkább a fentebb 



* H. Traube. Wiederholungszwillinge von Kalkspath vom ki. Sclawabenberge 

 bei Ofea. — N. Jahrbuch f. Min. 1S88. II. p. 252. 



