ADATOK A BUDAPESTI CAICIT KRISTÁLYTANI ÖSMEEF.TÉHEZ. 13 



említett « ikerlemezes » -éknek nevezhetők, ámbár e két fajta ikerkristály kö- 

 zött sem a formákban, sem pedig a szerkezetben nincs különbség. 



A TRAUBE-tól is említett négyes ikreket a rendelkezésemre állott gazdag 

 anyagon relatíve ritkán láttam. Megfigyelhettem azonban néhány feltűnő 

 szép négyes ikerkristályt, melyek valóságos penetrálási ikrek módjára ter- 

 mettek. Közülök a legjellemzőbbet az I. tábla 9. ábráján megszerkesztettem. 

 Itt két egymáson keresztül hatoló kettős ikerkristályt látunk az (lOTO) lap- 

 jához symmetriásan egybenöve. 



A kis svábhegyi calcitkristályok ikerképződményeiben tehát a basis 

 szerint alakult kettes (egyszerű) ikreket, továbbá ismétlődési hármasokat 

 és négyeseket, valamint penetrálási dupla kettes ikreket különböztethetünk 

 meg. Azonban a mint a hármas ikrek az ikerlemeznek részben való kiékü- 

 lése folytán egyik másik sextansban egyszerű kristályok látszatával bírnak, 

 úgy a négyes ikrek is a dupla ikerlemez kiékülése következtében helyenkint 

 kettes ikreknek, valamint a hármasok is valamelyik szélső egyén elmara- 

 dása folytán egy vagy több sextansban ugyancsak kettes ikreknek képződ- 

 nek ki, elannyira, hogy épen nem gyakoriak azok a kristályok, melyek 

 összes sextansukban csakis egyfelé ikerképződménynek felelnek meg. 



A 3W/s formával analóg fekvésű skalenoéder lapokat az ikerkrístá- 

 lyok közül szembetűnően az ikerlemezes ikreken találunk. Eitkán vannak 

 egymagukban a középélek körül, úgy mint a legelöl leírt előfordulás eseté- 

 ben, rendesen a [4041] 4R és JlOTOj ooE, ritkábban egyedül a 4R szom- 

 szédságában találjuk őket s vagy az ikerlemezíg érnek vagy azon túl is foly- 

 tatódnak (1. I. tábla 6. ábra és II. tábla 1. ábra). Háborgatott kifejlődésüknél 

 fogva gyakran többszörös és zavart reÜexeket adnak s különösen a tompapólus - 

 lapszögre több értéket szolgáltatnak, de általában véve elég jól mérhetők. Két 

 közepes nagyságú és két kicsiny kristályon végzett goniometeres mérés mu- 

 tatta, hogy ez esetekben is az |5271) 3E''/3 a gyakori forma, ugyanis a négy 

 kristály közül hármon ennek megfelelő értékeket kaptam : 



közép n észlelési határok legjobb mérés számítva 



(5271) : (7251) 31° 52' 4 30° 53'— 33° 35' 31° 32' 31° 46' 38" 



(5271) : (2131) 12° T 8 11° 9'— 12° ,59' 12° 9' 12° 5' 45" 



(5271) : (123T) 38° 39' 5 38° 25'— 39° 50' 38° 58' 38° 47' 17" 



(5271) : (4041) .1 . 16° 14' 16° 31' 59" 



Ez a forma tengelymetszéseinél fogva beletartozik a következő övbe 

 [lOTO : 0221], ezt az övet a három kristály közül kettőn — a melyek erre 

 legalkalmasabbak voltak — kétségen kívül konstatáltam. 



A negyedik kristályon, az említett négy közül, a középéi körül fekvő skale- 



