ADATOK A BUDAPESTI CALCIT KRISTÁLYTANI ÖSMEEETÉHEZ. 17 



Az [lOTl : OlT2] övben a kis svábhegyi calciton a kristályvégek ará- 

 nyosabb kifejlődésekor gyakran látni egy vagy több, néha elég széles, de 

 általában homályos és a szokott irányban vonalozott lapot. Braun Gyula* 

 ezen övben külön-külön kristályon a következő három formát konstatálta : 

 {2134} V4R3, |4156} VaE^/s és [1123) VsPS, melyek közül az elsőt 

 H. Teaube is felsorolja. 



Emiitett kiképzödésüknél fogva az ezen övbe tartozó lapok általában 

 véve — a mint egy kisebb sorozat, részben régibb kristályon meggyőződ- 

 tem — mérésre igen kevéssé alkalmasak és az esetek többségében csak kö- 

 zelítően, közvetlenül a lapok csillámlásával mérhetők. Kivételt képez ez alól 

 még leginkább a [1123} ^/s P2 pyramis, mely a többinél valamivel fénye- 

 sebb felületű, keskeny csíkot szokott képezni a — i/2R-nek többnyire csak 

 egyik oldalán. Ezt a pyramist az e czélból mért 10 (köztük 6 régibb) kris- 

 tály közül hárman konstatáltam : 



mérve n ezámitva 



(1123):(10Tl) 23° 25' ±15' 3 23° 7' 54" 

 közelítően pedig két más kristályon, 3 élen határoztam meg. 



Az ezen övbeli homályos lapok egyébbként positiv skalenoéderek lap- 

 jai, úgy, hogy néha a — V2R-nek két oldalán egyformán mutatkozó két lap 

 két különböző formához tartozik s többnyire nem egy, hanem több forma 

 van az R ós — 1/2R közt, a mit néha már szabad szemmel is látni. Leggya- 

 koribb formának ebben az övben egy a calciton általában már régen ös- 

 meretes formát, a (5279} i/sR'/s skalenoédert találtam, mely az előzőkben 

 megállapított 3R '/ 3 skalenoéderrel egyszerű övi kapcsolatban is van. Két 

 kristályon elég jól volt mérhető : 



mérve n számítva 



(5279) : (lOTl) 14° 26' ±11/2' 2 14° 24' 5" 

 négy más kristályon (7 élen) pedig közelítő méréssel a következő közepet 

 kaptam: 14° 24' +22'. 



Három kristálj'ou (három élen) ily homályos lapokkal a (9 . 2 . TT . 13) 

 '/isRü/v voltjelen, mely általában véve is új forma a calcitra; egykris- 

 tályon volt mérhető : 



mérve számítva 



(9 . 2 . TT . 13) :(10Tl) 9° 6— 9° 29' 9° 30' 56" 

 a másik két kristályon csupán valószínűséggel lehetett csillámlással meg- 

 állapítani. 



* Braun Gyula. A budai hegyek ásványai, különös tekintettel a Calcitra. Buda- 

 pest, 1889. 17. 1. 



Földtani Közlöny, XXVI. kíSt. 1896. 2 



