20 MELCZEK GUSZTÁV : 



Ez a rhomboéder tehát kiegészíti a calciton általában tapasztalt | ten- 

 gelymetszésü negativ rhomboéderek tekintélyes sorozatát. 



Kövid említésre méltók az ikerkristályok közül a vékony hasadékokban 

 termett nagy lapos kristályok, továbbá a pyramisalakuak, a gömbös ala- 

 kúak és végre azok, melyeknél a cxdR a szokottnál nagyobb mértékkel kép- 

 ződött ki. Ez utóbbi kifejlődés, melynek esetében a — 2R is széles és rövid 

 8 a kristályt fenn a — VaE nagy lapjai tompítják, leginkább az ikerlemezes 

 kristályoknál fordul elő, de egész hasonló kifejlődéssel vannak kettes ikrek 

 is ; ez utóbbiaknál t. i. a ooE-hez hasonló nagysággal a positiv sextansok- 

 ban a 16E két lapja fejlődött ki, iigy hogy köröskörül a positiv és negativ 

 szögleteket felváltva a caR és a 16E két lapja tompítják (1. I. tábla 10. ábra). 

 A pyramisalakú kristályok leginkább ikerlemezesek, ritkábban kettes vagy 

 négyes ikrek és kettős pyramisszerü külsejöket a — 2E és a 4E lapoknak 

 együttes tetemes kifejlődése okozza. A gömbös kristályok nagyobbfajta vagy 

 pedig ikerlemezes hármas ikreksa skalenoéderestől annyira eltérő habitusuk 

 egy, a [1011 : 0112] övbe tartozó, többnyire nem mérhető, skalenoéder do- 

 minálásától ered (1. I. tábla 8. ábra, melyen ez a skalenoéder a (9 . 2 . TT . 13} 

 metszéseivel van feltüntetve). A nagy lapos kristályok nagyobbfajta hármas 

 ikrek és az E3 több lapja szerint vannak elnyúlva, olyatén módon, mint 

 azt az I. tábla 12. ábráján feltüntetett egyszerű kristályon láthatni. 



Ezzel kapcsolatosan megjegyezhetem még, hogy a megvizsgált anyag 

 közt egy pár feltűnő nagy kristály is volt (többnyire nagyobbfajta hármas 

 ikrek), köztük a legnagyobbnak dimensiói: 15 cm, 8,5 cm és 7 cm. 



Az ikerkristályok alatt állandóan jelenlevő idősebb calcitgeneratió 

 apró (ca 2 — 5 mm hosszú), viztiszta vagy kissé fehéres, skalenoédertermetű 

 kristályokból áll, melyek hol egyik végükkel, gyakrabban pedig oldalukkal 

 nőve a kőzetre, sűrű kristályréteget alkotnak a mészkövön és a fiatalabb 

 calcitnak néha hasonló nagyságú kristályaitól, a successión kívül színökkel 

 és egyszerű voltukkal többnyire jól megkülönböztethetők. Ez idősebb kris- 

 tályok ugyanis vagy viztiszták, vagy pedig fehéresek, sohasem zöldes vagy 

 borsárgák es köztük csak igen elvétve akadni ikerkristályokra. Legnagyobb 

 lapokkal termett formájuk a szokott [2131] E3, mint H. Traube közli,* 

 ugyanis egy kristályon mértem : 



