BÉCSI GEOLÓGIAI TÉBEÉPEE. 31 



hozta létre. E két emelet üledékeinek — melyeket ujabban a nyugat-európai 

 í))/.océ?i-nel szokás párbuzamositani — olyképen való beosztásához, miként azt 

 Stur cselekszi, nem lehet szavam, mert ez régi, alapos tanulmányokon alapszik, 

 melyeket helyesnek kell elismerni. Nem állithatom azonban ezt a rá következő 

 pliocén korú üledékek beosztásáról. 



A szarmata-tenger is idővel veszített sótartalmából s létre jött az elegyes 

 vízü, zárt poní'íísi íó, mely nyugaton a bécsi medenczén túl már nem terjedt s 

 javarészben a Kárpátok és Balkán-hegység övezte medenezében terült el. A pon- 

 tusi kor elején a bécsi öblöt is még víz borította, hisz megvannak ott a typusos 

 pontusi üledékek, melyek azonban a magyarországi mélyebb e korú rétegekkel 

 párhuzamosíthatok, mig a nálunk jelentkező fiatalabb pontusi rétegek, a Congeria 

 rhomboideaszint a bécsi öbölben már hiányzik. Helyette ott kavics-lerakodások- 

 kal — az u. n. helvederc-kavics-CBal — találkozunk, melyeknek emlős-faunája ha- 

 sonló a magyarországi Baltavár s a görögországi Pikermi emlős-faunával. Vagyis 

 más szóval : a pontusi kor második felében a bécsi öböl szárazzá lett, kifejlődni 

 kezdett a folyó-rendszer, s a folyóvizek odahordták a belvedere kavicsot. 



Tudva már most azt, hogy a bécsi öböl belvedere kavicsa pontusi korú, mi- 

 ként lehetséges az, hogy alatta levantei korú rétegek legyenek ? olyan kornak az 

 üledéke, mely a pontusi kornál fiatalabb. Stdk beosztása szerint ugyanis a typu- 

 sos pontusi rétegek és a belvedere kavics között, mely utóbbit ő a problémás thra- 

 ciai emeletbe sorol, a levantei kor is hagyott volna nyomot a mooshninni rétegek 

 képében, melyekben Paludina fvivipara) Sadleri Partsh, Paludina stagnalis 

 Bast., Valvata pisdnalis Mull., Melanopsis Boue'i Féb., Nentina Gi-ate- 

 loupana. Fér. fordul elö. E kis fauna egy cseppet sem egyezik meg a levantei 

 faunával, melyet a viviparák nagy tömege s az amerikai szabású uniók jellegeznek, 

 hanem a pontusi faunára vall. Magyarországon ugyanis ezek az alakok a typusos 

 pontusi emelet rétegeiben találhatók, mig a szlavóniai typusos levantei faunákban 

 közülök egy sem jön elő. .4 bécsi öbölben tehát, az eddigi tapasztalatok szerint, a 

 levantei kor nincs képviselve, hisz már a pontusi kor második felében száraz föld 

 volt, s így nem lehetek egy nézeten STUR-ral, ki a bécsi öböl fiatalabb üledékeiben 

 levantei korú rétegeket jelöl meg, s valószínűleg ennek kedveért a pontusi korú 

 belvedere kavicsot jóval fiatalabbnak tünteti föl, mint a milyen. 



L. LóczY Lajos : Nagy mértékben örvendetes, hogy a bécsi Geol. Reichsanstal 

 1 : 75000 mértékű speciális térképeit kövön nyomott színezésben sokszorosittatja. 



E próbakiadványok megtekintése azonban sajnálatot kelt föl bennem — ós 

 ebben valószínűleg mindenki osztozni fog velem, ki e térképeket sűrűn használja — 

 a felett, hogy ezen térképek színkulcsa minden más szomszédos országban hasz- 

 náltaktól különbözik. Nagyon kár, hogy a nemzetközi geológiai congressnsoktól 

 javasolt színkulcs e kiadásoknál egészen figyelmen kívül maradt. Azon körülmény, 

 hogy a neogén rétegek színezésében sötétebb árnyalatok vaunak, mint a régibb 

 sedimentek jelzésében, meglehetősen szokatlan minden nyugateurópai színkulcs- 

 csal szemben. A számos vonalzás a térszínrajzot elfödi és a topográfiai orientátiót 

 csaknem lehetetlenné teszi. A színek könnyű felismerhetése is — különösen 

 lámpafény mellett — kifogás alá eshetik. Valami nagy haladást tehát e térképek 

 technikai kivitelében a kézzel színezett kiadáshoz képest nem látható. 



