32 



IKODALOM. 



(1.) Máetonfi Lajos: Egy pár szó az erdélyi «Mezó'ség» fogalmának 

 és határvonalainak tisztázásához. (A magy. orv. és természetvizsg. Brassó- 

 ban tartott XXVI. vándorgyül. tört. Tázl. és munkálatai. Budapest 1893. 

 p. 418.) 



Az erdélyi medencze északi — «Mezó'Bégnek» nevezett — része szabatosabb 

 határai gyanánt e területet alkotó, a felső mediterránnak sajátságosan jellemzett 

 rétegei (Koch mezőségi rétegei) határait javasolja szerző elfogadandóknak, mivel 

 akkor e különös jellegű területnek külső alakzata és belső szerkezete között meg 

 volna a szoros genetikai kapcsolat. 



Ez esetben a mezőség határai volnának délen Kolozsvár, Torda, az Aranyos 

 és a Maros, keleten a Maros, illetve a Kelemen havas nyugati elöhegyeinek nyúl- 

 ványai, északon Borgó-Prund és az Dosvai hegység déli lejtői, nyugaton pedig 

 Deés, a bábolnai hegytető és az Almásmelléki hegysor keleti lejtői. 



Dr. Feanzenau Ágoston. 



(2.) ScHAFABziK Fekencz : Az április 8-iki földrengésről. (Természet- 

 tudományi Közlöny XXV. kötet. 2.57-ik 1. Budapest.) 



fi közleményben szerző jelentést tesz az 1S93. évi április hó 8-iki dél- 

 magyarországi földrengésről, azon adatok alapján, a melyek nemsokára a földren- 

 gés után a magyarhoni földtani társulat földrengési bizottságához beérkeztek ; 

 továbbá JiRACEK .JovÁN szerb mérnök adatai alapján. Magyarországon Torontál- 

 Temes és Krassó-Szörény megyékben érezték a leghatározottabban a rengést, de a 

 tulaj donképeni centruma Szerbiában volt. A pusztítás a legerősebb volt a mint- 

 egy 45 km-nyi ellipsisen Cupria, Jagodina és Svilajnac között ; egy fokkal kisebb 

 intensitásu földrengés volt Zimony, Versecz, Kornia, Negotin és Kraljevo városok 

 közötti vonalon, a mit szerző egy térképvázlaton is kijelölt. Ezen második vonalon 

 túl a rengés sokkal kisebb mértékben mutatkozott. Feltűnő, hogy legerősebb 

 rázkódtatás teriilete excentrikus a másodfokú rázkodtatási területhez képest, a 

 minek okát szerző a terület geológiai viszonyaiban találja. Végül közölve van 

 az április 8-tól 26-ig terjedő és gyakrabban jelentkező földrengési statistika. 



K. S. 



(3.) John C. ik und Foullon H. B. v. : Teclmische Analysen und Froben 

 aiis dem chemischen Lahoraiorium der k. k. geologisclien Reichsanstalt. 

 (Technikai elemzések és próbák a cs. k. földtani birodalmi intézet vegyi 

 laboratóriumából.) Jabrbuch der k. k. geol. Eeicbsanstalt 1892. XLII. 

 Bd. p. 155—178. 



Szerzők számos technikai analysist és próbát közölnek, itt azonban csak 

 azon elemzések vétetnek át, melyeket magyar- vagy horvátországi lelethelyekről 

 származó anyaggal végeztek. 



