46 TÁESÜIiATI ÜGYEK. 



iiak köszönettel tartozunk s a midőn ezt itt kimondom, nem kételkedem, hogy 

 közös érzelmünknek adok kifejezést. 



A szóba forgó nagy térkép munka a beérkezett aláírási ftlbivás szerint most 

 már rendes folyamatban vau, a mennyiben legközelebbre már a Il-ik térképsoro- 

 zat kiadását is Ígérték, mely azonban Magyarország bátra lévő nagyobb részét 

 még nem fogja tartalmazni; annyit azonban jelentbetek, hogy a német geológiai 

 társulatnak 1895. augusztus 12 — 14-ig Coburgban tartott általános gyűlésén 

 az európai nemzetközi geológiai térkép Francziaországot illető lapja már tényleg 

 bemutatta tott. 



A társulatunktól kiadásra kerülő, a Magyar Korona országait ábrázoló geoló- 

 giai térkép próbalenyomatát ugyancsak a múlt évi közgyűlésen mutattam be, 

 azóta az utolsó korrektura is elkészült úgy, hogy a térkép végleges kiadása immár 

 soká nem késhet, különben ez iránt első' titkárunk bővebb felvilágosítást fog 

 adhatni. 



Még a múlt évi közgyűlésen adta elő első titkárunk dr. Szontagh Tamás tag- 

 társunknak boldogult dr. Szabó József emlékének megörökítését czélzó indítványát- 

 Minthogy ez indítvány akkorában köztetszéssel elfogadtatott, társulatunk választ- 

 mánya azóta megejtette a czél elérésére szükségesnek talált intézkedéseket, neve- 

 zetesen megindította a pénzgyűjtést s az ügy mostani mikénti állásáról még a je- 

 len ülés folyamán méltóztatnak első titkárunk révén bővebbet hallani. 



Tisztelt közgyűlés ! Alig egy negyed év választ el bennünket azon időpont- 

 tól, melyben megkezdjük ünnepélyeinket a magyar birodalom első 1000 éven át 

 való fenállása alkalmából. Ha így hazánk feuállása kétségkívül ősrégi, s mi ennek 

 teljes szívünkből örvendünk, korántsem állíthatjuk ezt eltekintve budapesti egye- 

 temünktől, tudományos intézeteink ée társulatainkról. Aránylag rövid az idő, 

 hogy nemzetünk tudományos institutioi felállításához és modern szellemben 

 való kifejlesztéséhez hozzá foghatott. 



A gátló okok mindegyikünk előtt ismeretesek. Nemzeti muzeumunk, mint 

 tudjuk, 1802-ben vette kezdetét Széchenyi Febencz gróf nagylelkű adományával; 

 tudományos akadémiánknak nagynevű fia István vetette meg alapját 1825. 

 nov. 3-án fejedelmi ajánlata és gyújtó példaadása által s hogy többet ne említsek, 

 saját társulatunk csak 1850-ben alakulhatott meg ; földtani intézetünk felállítása 

 pedig épen 1 869-re esik. 



Ezt szem előtt tartva s visszapillantva a miiltra, melyben sőt már száza- 

 dunk elején tudományos társulataink nem voltak, melyben a néhány, még pedig 

 vegyestartalmu folyóirat, melyet egyik-másik hazánkfia német nyelven szerkesztve 

 megindított, de melyek csakhamar ismét megszűntek, voltak az egyetlen tárak, 

 melyekben hazánkban a mineralogia vagy geológia terére tartozó dolgoka/ közölni 

 lehetett, s így számosabb ide vágó megismertetés még a külföldre szoríttatott s 

 ezzel összehasonlítjuk mai viszonyainkat, midőn közleményeinknek, még pedig 

 nemzeti nyelvünkön, nemcsak egy orgánum áll rendelkezésre, midőn a szaktársu- 

 latok szép száma környez bennünket, midőn intézeteink többjei már külsőleg is 

 tiszteletet parancsoló alakban állnak előttünk, azt hiszem, félreismerhetetlen az 

 óriási haladás, mely tudományos téren a múlttal szemben jelenleg nálunk létezik. 

 Azt hiszem végre, hogy midőn vannak nemzetünknek még fiai, a kik tudomá- 

 nyos intézeteinkért cselekedni készek, mint legújabban Fesztetits Andor gróf, a ki 



