TÁESULATI ÜGYEK. 57 



helyenként a felszínre is kilép és homokos bnezkás területet képez, nevezetesen 

 egy hosszú ivalaku vonulatban Zimány-Ujfalntól Orosházán át H.-M. -Vásárhelyig. 

 Ennek a könnyű talajnak a/, ellentéte a nehéz székes agyag, mely ezeklieu és mé- 

 lyebb lapályokban mutatkozik és erős összeálhu^a, vizhatlansága és aziksótartalma 

 miatt mivelésre nem oly alkalmas. A sziktiihíj képződése a későbbi alluviális kor- 

 szakba esik. Mezőhegyes körül különösen Battonyán, Tompán. Kopáncson. 

 N.-Királyhegyesen, Sámsonon és a vásárhelyi határban vannak nagyobb szikes 

 térségek. 



2. Dr. Staub Mómcz ismerteti : « Ctnnis hungarica n. sp.-t Dománról Krassó- 

 Szörény megyében. A liaszkor e növénye valamennyi eddig leirt CíeHt.s-fajl mére- 

 teiben jóval túlhalad, a mennyiben e haraszt szárnyalt levelének hosszúsága 

 legalább 2 m lehetett. A levél állománya hártyanemű. A levélszelvények 

 alakja is egyik ismertető jellege. 



3. P. LxKET Béla a folyó évi februárius hó 25-én d. u. í óra körül i^Büsü 

 községben (Somogymegyében) lehullott barna hónakn üledékét mutatja be, mely 

 a mikroszkóp alatt megvizsgálva ugyanazt az összetételt mutálja, mint a közönsé- 

 ges sárgaföld legfinomabb pora, t. i. tulnyomólag szögletes quarzszemekböl, igen 

 finom csillámpikkelyekból és agyagpelyhecskékböl áll. Ezeken kívül látható benne 

 több színes ásványrészecske is, melyek közül a zöldesek leginkább ampliibol és 

 epidot töredékek ; de vannak egészen ép, tiszta, szabályos kiképzödésű kristályocs- 

 kák is ; végre nem csekély számmal fekete mágnesvas szemecskék, melyeknek a 

 por sósavoldatában mutatkozó vasreactiót lehet tulajdonítani, a nélkül, hogy ez 

 a jelenség akár meteor-por, akár vulkáni por természetére vallana, mert a finom 

 magnetit por állandó keveréke a mi alföldi talajainknak is. A porszemek át- 

 lagos nagysága nem haladja meg az 1 mm huszadrészét, kivéve egyes csillám- 

 pikkelyeket, melyek viszont rendkívül vékonyak. A közönséges iszapolási mód- 

 szerrel ily finom port kapunk, ha az iszapoló vízár sebessége másodperczen- 

 kint legfölebb 2 millimétert halad. Ily finom port a szél könnyen felragadliat 

 és nagy távolságba és magasságba szállíthat. A februáriusi barna hóhullás tehát 

 könnyen megmagyarázható, minthogy tndjuk, hogy a megelőző napokban az or- 

 szág déli részeiben a talaj már nagyon száraz és poros volt ; a hirtelen felkevere- 

 dett szélvész, mely tudvalevőleg a delibláti homokpusztán roppant károkat 

 okozott, a legfinomabb port felvitte azon magas légkörbe, hol akkor egy hideg 

 ellenáramlat folytán hó képződött, mely a porral keverve lehullott. Gál Gyula 

 úr tudósítása szerint a havazás tiszta fehér hóval kezdődött, de négy óra tájt egy 

 hamvas színű sötét felhő borúit a vidékre és erős keleti szél n_ellett barna vagy 

 szürkés hó kezdett hullani, melyet nemsokára feketére festett hódara váltott fel ; 

 végre ismét egy kevés fehér hó esett. A delibláti vihar, Somogyban pedig a keleti 

 széhel beálló havazás elég világosan mutatják, hogy hol kell a színes hó eredetét 

 keresnünk, és maga a por összetétele semmikép sem igazolja a vulkáni kitörést, 

 vagy akár a madridi meteorrobbanás hypothesisét. 



A f. évi januárius 8-án tartott u«ías2Íí7?á?i?/i ülésen a « Földtani Közlöny » 

 szerkesztő bizottságába választtattak ; dr. Ilosvay Lajos, dr. Schjiidt Sándor, 

 dr. ScHATABZiK Feeencz, L. Lóczy Lajos és dr. Pethö Gyula vál. tagok. 



