FÖLDTANI KÖZLÖNY 



XXVI. KÖTET. 1896. MÁJUS-JÜNIUS. 5-0. FÜZET. 



OOLESTIN GEBEL EL-AHMAlíROL, EtiYrPTOMBAN. 



Dr. SzÁDECZKT GYULÍ-tÓl. 



A vallás- és közoktatásügyi m. kir. minifizteriiim az lS96-ik év elején 

 a magyar tanárok egy kis csapatját Egyiptomba küldte tanulmányútra. 

 Gyönyörű utunknak egyik felejthetetlen napja marad január IG-ika, melynek 

 reggelén Kairóban a Hakim mecsetben lévő arab múzeum és a chalifák sírjá- 

 nak megtekintése után a «kövült erdő" -hez* és a Mózes-forráshoz (Ain Músa) 

 indult a társaság. Vezető dragománunk ugyanis — valószínűleg a szokatla- 

 nul nagy karaván befolyása következtében — teljesen elvesztvén tájékozó 

 képességét, pár óráig a szélrózsa minden irányában vezetgette a sivatag 

 elhagyott, gyalog ösvényein az éhes, szomjas, már-már csüggedezö társasá- 

 got, mig végre megtalálta a Mózes-forrást, a hol az ebéd várt. 



Ezen napnak az emléke nálam egy igen szép cölestin kristálycsoport- 

 hoz is fűződik, amelyre utunk ÉK-i oldalán a Gebei el-Ahmar (Vereshegy) 

 elhagyott kőbányájában akadtam. A cölestin — a mint a kézi példányon 

 látható nummulitek és bivalva héjtöredékek mutatják — itt is eocen-mész- 

 köben fordul elő, éppen úgy, mint a Mokattam ismeretes cölestinjei. 



A Gebei el-Ahmar cölestinje nagyon megérdemli, hogy részletesebben 

 foglalkozzunk vele, nemcsak azért, mert ezen lelethely tudomásom szerint 

 eddigelé ismeretlen, hanem azért is, mert alakja szokatlan, olyan, a 

 minőt leírva, lerajzolva nem találtam sem Auerbach **• 44 cölestin kristály- 

 alakjai közt, sem Schkatjf *** atlasában, sem az újabb irodalomban. 



A kristályok színtelenek, a kisebbek víztiszták, jól tükröznek. A leg- 

 nagyobbak, melyek 1,4 cm nagyságot is elérnek, a szabályos rendszer kö- 

 zépkristály alakjára emlékeztetnek (1. ábra). Ezen alak ugy származik, hogy 

 a hasisnak oP (001) vett tökéletes hasadása és a törzsoszlopnak mP (1 10) 

 vett kevésbbé tökéletes hasadás-lapja egyenlő erősen van kifejlődve ; az ezek 

 által alkotott nyolcz combinatioi csúcsot a szintén egyenlően kifejlett 

 brachydoma Poo (011) és makrodoma VaPoo (102) lapjai metszik le. 



* V. ö. Staub M. : A megkövesült erdőkről. — Földtani Közlöny. XX. köt. 401 1. 

 ** Auekbach: Krystallographische Untersuchung des Cölestins. — Sitzungs- 

 berichte der k. Akad. d. Wissenscbaften, Wien. LIX. kötet 549. 1. 10. tábla. 



*** ScHRAUF A.: Atlas der Kiystallformen des Miueralreiolis. Wien, 1877. V. füzet. 



Földtani Kflzlöny, XXVI. köt. 1896. 8 



//í^^' 



