132 IRODALOM. 



felette éles és azon helyeken, hol a radiális falról egyes darabok leszakadoz- 

 tak, ott a Bpb'ális csonkjai fürészfogszerűen merednek a középtérbe. A tra- 

 cheidok radiális átmérője = 5 — 7 \i, az udvaros pettyek nagyobb átmé- 

 rője = 2 [1,. 



Minthogy a legkiválóbb specialisták szerint «a legtöbb fosszil tűlevelű 

 fa rendszertani tekintetben igazi « species » értékével nem birhatn (Félix J. 

 Magyarország fosszil fái. — A m. kir. földt. int. evkönyve VIII. k. 152. 1.) s 

 minthogy egy ugyanazon fa metszetei nagyon eltérők lehetnek, csakis a ty- 

 pus meghatározására törekedtem. 



IRODALOM. 



(6). Halaváts Gyula : Az Alföld Dima Tisza közötti részének földtani viszo- 

 nyai. (A magyar kir. Földtani Intézet Evkönyve. Budapest, 1895. XI. kö- 

 tet, 3. füzet, 101—173 lap, a III— VI. táblával). 



A uagy magyar Alföld altalaját e derék munka először ismerteti pontos meg- 

 figyelések alapjáu. Geológiai ismeretek tekintetében az elmúlt legutolsó évtizedig 

 Alföldünk úgyszólván terra incognita volt, melyről csak dogmatikus hypothesisek 

 szóltak és közkeletű ma a vélemény, még tudományos körökben is arról, hogy a 

 geológiai jelen korig, a dihiviiim végéig tenger vagy beltó borította el az egész 

 magyar medenczét. 



Hazánk kenyeret adó területéről, a magyar fajtól legsűrűbben lakott sik- 

 ságról szól e munka. Olvassa azt örömmel ne csak a geológus és technikus, kiknek 

 első sorban mint alapvető ismeretek tárháza van szánva, hanem mindaz, kit 

 Alföldünk felépítése és keletkezése érdekel. 



Síksági geológiánk, mely pedig nem kevésbbé jelentőséges, mint hegy- 

 ségeinké, vagy talán gazdasági tekintetben még közelebbi érdekű ennél, most van 

 keletkezőben. Az alföldi artézi kútfúrások adják hozzá a tudományos anyagot, 

 melynek Halaváts lön a feldolgozója, mint ilyen hivatott vala ö az Alföldnek 

 altalajáról általánosító földtani leírást közzé tenni. Közvetlen utazás közben való 

 megfigyelések és nagy fáradozással összeszerzett fúrási adatok feldolgozása alapján 

 készült el a munka. 



Irodalmi jegyzék* előzi meg a tulajdonképeni tartalmat, melynek részei : 

 I. Orographiai leírás. II. Földtani viszonyok. III. Artézi kutak. Végkövetkeztetések, 



Az első rész szűkszavú és inkább hypsometriai, mintsem orographiai képét 

 nyújtja a Dima Tisza közének. 



* E jegyzékbcil kimaradt Pknck A.: Die Douau (Vortráge des Vereins zm- Ver- 

 breitung Nattirwiss. Kenntnisse in Wien. XXXI. Jahrgang. Heft 1. 1891.) értekezésé- 

 nek felemlítése, melynek 23 — 20. lapjain épeu a szerző munkái nyomán figyelemre 

 méltó tételek vannak az Alföldre vonatkozólag. Egyebek között ráutal Penck arra, 

 hogy a pannóniai síkság kitöltése folyóknak tulajdonítandó. 



