HO IRODALOM. 



(16). TÉGLÁS Gábor: Az erdélyi Érczhegység délkeleti mészkövében fok/talott 

 barlancjktűatásaim helip-ajzi ódörténelmi eredményei. (A magy. orv. és 

 termószetvizsg. Brassóban tartott XXVI. vándorgyül. tört. vázl. és mun- 

 kálatai. Budapest, 1893. p. 446). 



A szerző a Maros jobb partján és az erdélyi Érczhegység keleti mész- 

 vonulatában Zám-Gynlafebérvár között folytatott barlangvízsgálatai eredményeit 

 foglalja össze. 



Akinyomozott barlangok száma e területen .31, melyek nyugatról keleti 

 irányban következőleg helyezkednek el : 



Godinesdnél 2, Felsű-Bojnál 2, Kernarinesd-Danulesdnél 2, Karácsouyfal- 

 vánál 4, Kisbányánál .5, Hormendifalvánál 2, Kis-Eápoltnál 2, Csigmónál 1, Al- 

 gyógynál 1 , Feredögyógyi 1 , a mádai szorosban 1 , Balsáuál 2, Erdőfalvánál 5 és 

 Csebnél 1. 



Ezeknek némelyikében a príehistoricus ember háztartásának emlékei találha- 

 tók, valamint általuk sikerűit tisztába hozni, hogy a legrégibl) települési állomá- 

 sokat nem annyira a termékeny, ellenséges támadásoktól nem védett völgyiapá- 

 lyok, mint inkább ezen, a természettől majdnem hozzáférhetetlenné tett mere- 

 deksége képezik. 



Abban, hogy az ősember tevékenységének és életküzdelmeinek tanujeleit 

 hordó barlangok az ősidők óta aknázott zalatnai, verespataki aranyhegyekre vezető 

 szorosok mentére szorítkoznak, szerző azon feltevését látja igazoltnak, "hogy az 

 itt megfordult történelem előtti emberek nem csupán a mindennapi élet követel- 

 ményéig valának e sziklaodukban érdekelve, hanem azok elfoglalásával és biztosí- 

 tásával megerősíteni akarták az ügytársaik, rokonaik vagy szövetségeseik által 

 azon pontoktól jó tova, több kilométernyire benn az Erczhegységben folytatott 

 aranyfejtések és arauymosások nyugalmas zsákmányolását is», és így a praíhisto- 

 ricus leletekkel fellépő barlangok egykori szereplése szorosan összefüggne az 

 aranybányászat kezdő korával is. 



A barlangok paliEontologiai adalékokat egyáltalán nem tartalmaztak. 



A barlangokkal járó búvópatakok e területen következők: 



Godinesdnél a felső barlangba lezuhanó és azon átfutó patak. 



Feksö-Bojnál az erdőségből eredő patak a felső barlang közelében tűnik el és 

 a falu közelében jut ismét felszínre. 



Hormendi falunál egy barlangban többszörösen eltűnő patak. 



Kis-Eápolt mellett egy patak a barlangos terület táján eltűnik és a helység 

 temploma közelében langyos, télen be nem fagyó forrásként bugyog ki. 



Az erdőfalvi felső barlangcsoport mögött kimagasló Muucsel nevű mésztetö 

 közepén eltűnik egy patak, hogy a Balsa felé lefutó forrásoknak táplálékul 

 szolgáljon. Dr. Feanzenau Agostom. 



(17). Berwekth F. : Die beiden Detunaten. (Jahrbuch des Siebenbürgischen 

 KarpatbenvereinsXIII. 1893.) 



Nyolcz oldalra terjedő, népszerű és meleg hangon írt értekezés, mely egy, 

 az erdélyrészi Kárp. Egyes, bécsi osztályában tartott előadásnak köszöni eredetét 



