tBODALOM. 



141 



és melynek czélja főképen az, liogy érdeklődést keltsen hazánk Királyhágón túli 

 részének ezen természeti szépsége iránt. Usmerteti a Detunátához vezető útirányo- 

 kat s azután leírja különösen az északi csúcsot, az u. n. kopasz Detunátát, mely a 

 két Detunata közül a magosabbik és a bazaltoszlopok szép feltárásánál fogva ren- 

 des czélpontja a kirándulóknak. Röviden megemlékezik a Detunata basaltjában 

 levő quarzzárványokról is. M. G. 



(18). Geissingee K.: Sliulien zur plnjdscheii Geograithieder Tálra- Gmppe. 

 (Jahresberichte des Vereines der Geographen an der Univ. Wien. XVIII. 

 1893.;. 



Szerző a rendelkezésére állott térképek, az irodalmi adatok és saját meg- 

 figyelései alapján foglalkozik a Tátra csoport (liptói havasok, magas Tátra, bélai 

 mészalpok) orographiájával, orometriai constansaival és tavaival ; továbbá a buda- 

 pesti és bécsi meteorol. intézetek, a krakói cs. kir. akadémia, a galicziai Tátra- 

 egyesület és magyar Kárpátegyesület évkönyvei alapján behatóan tárgyalja ezen 

 vidék klimatológiai viszonyait s kimutatja, hogy úgy hőmérséklet, mint a szél- 

 irányok és a felhőzet tekintetében ezen hegységünk határozott választófalat képez 

 a tőle északra és délre elterülő vidékre nézve. A geológiai viszonyok az orographiai 

 leírással kapcsolatosan vázlatosan vannak megemlítve. M. G. 



(19.) ScHMiDT Sándor: Asvániilani közlemények. (Természetrajzi Füzetek. 

 1893.XVI. köt. 125. 1.) 



Sphen a Biharhegységhői. Petrósz falu határában előforduló grániton az apró 

 (0,G mm ca.), nagyon fényes, piszkos sárgaszínű és áttetsző .sp/ieH-kristálykák, 

 quarz, /bWpát-kristálykák és szálas epidot kíséretében találhatók. Ez ásványra 

 nézve ez egy új magyarországi előfordulás. A kristálykák megnyúltak az orthodia- 

 gonalis irányában és a symmetria-sík jól kifejlett rajtuk. A két megmért kristá- 

 lyon szerző a következő alakokat találta : 



/oP 



[1] 



Az új klinodoma R. (014) csak mint keskeny sáv jelent meg, helyzetét a 

 mért hajlásokon kívül még [102 : Tl2]és [010 : 001] övek is meghatározzák. 

 Csaknem minden lap felülete rostozott volt. A már felsorolt alakokon kívül még 

 X. (102) vicinális lapja is kifejlett, a mely az 100 : 001 élet ferdén tompítja és 

 [111: 102] övhez tartozhatik t. i. (103 . 6 . 200). — 183 P ^^ 



DES Cloizeaüx alapméréseiből számítva. 



