154 tIrsulati ügyek. 



keserűvizek képződésére. Erre legalkalmasabbak a kénsav és a chlor mint olyan 

 alkotórészek, a melyek meghatározása legpontosabban eszközölhető. A kénsav 

 mennyisége a különböző kutak vizében alig változó, a miből következik, hogy 

 azonos feltételek mellett képződtek. A chlor mennyisége már nem olyan állandó, 

 a mennyiben a távolabbi kutak vizében sokkal kevesebb van, míg az ember lakta 

 telepekhez közelebbi kutak vizében több, jeléül annak, hogy a chlor mennyisége 

 nem függ c-^upán a vi:íek keletkezésétől, hanem egyébb külső körülményektől is. 

 Előadó még az általa legújabban megelemzett Hunyady Máty.ís (III. sz.) keserűvíz 

 elemzési eredményeit is bemutatta. 



2. Tbeitz Péter « Talajtci'képekel" mutatott be. Előadó ismertette a Duna 

 és Tisza közének (Szegedtől nyugatra a Telecskai dombokon keresztül) talajviszo- 

 nyait és az e területről készített pedologiai átnézetes térképét bemutatta. A két 

 folyónak közelében a talajviszonyok meglehetősen egyezők; a talaj t. i. mocsáros és 

 sok terméketlen szikes föld van benne. Egyéb talajnemek a homok, agyag és a 

 foltokban megjelenő lősz-homok ; a Telecskai dombokon sok a futóliomok, s ennek 

 altalaja egy rendkívül finom lősz. A futóhomok-buczkák az uralkodó szelek foly- 

 tán mindinkább nyugatra a Duna felé előre tolódnak. Végül bemutatott előadó 

 néhány németországi talajtérképet és azoknak magyarázatát adta. 



3. Dr. Hollós László : a Lignit a kccskeiiicti l;úlftirúyokból» czímű érteke- 

 zését dr. Stadb Mókicz e. titkár terjesztette elő. (Lásd a 1 30. lapon.) 



Halaváts Gyula megjegyzi, hogy a kecskeméti Gyencs-tér artézi kntjából 

 nagyon kevés palaeontologiai anyag került ki, gyakrabban lignit, Unió, Vivipara 

 Előadó a Vivipara Desmanniana egy példányát mutatja be, mely 212 — 215 m 

 mélységről került elő. E kövület után a fúró a nevezett mélységben a közép levan- 

 tei rétegekben mozogna. 



4. Dr. Félix János lev. tagnak Lipicsében nA ívest faltai carbonnövónyek hclsö 

 szerkezeterc vonatkozó vizs:(ii'datok« czímű éi-tekezését küldötte be, melyet dr. Staub 

 M. bemutat. (Lásd a IIG. lapon.) 



5. Dr. Staub Mókicz bemutat egy Tliinnfeldia példányt, melyet éppen ma 

 Bene Géza föbányamérnöktől kapott, és a melyet az Stájerlakon az ujabban nyitott 

 tűzálló agyagbányában talált. E Tli in n feldia, melynek szelvényei Tliinnfeldia rlioni- 

 boidalis Ettgsh. nagyságát és alakját mutatják, az által különbözik tőle é.s vala- 

 mennyi leírt r/í?»jí/>Zr/;.rt fajtól, hogy a szelvények tulajdonkép három metsze- 

 tűek ; a fő ós középső metszet mutatja az említett rhombos alakot; de a tövén levő jó- 

 val kisebb metszetek lekerekítettek. Nevezetes még az, hogy sok metszetnél az emlí- 

 tett ezen kisebb metszetek alsója, mint önálló metszet is található a vastag rhachis 

 oldalán. Az előadó föntartja magának, hogy az eme érdekes növénypéldány tanul- 

 mányozásának végleges eredményét legközelebb közzé teszi. 



6. Kapcsolatban ezzel Beké Géza (Anina) röviden ismerteti a stájerlak-aninai 

 kő.szén-lerakodáB geológiai viszonyait különös tekintettel a szóban forgó tűzálló 

 agyag települési viszonyaira. 



A f. évi április 1-én tartott választmányi ülésen az e. titkár, mint pénztáros, 

 bemutatta a márczius hó pénztári forgalmáról szóló jelenté.st, egyúttal a választ- 

 mány tudomására hozva, hogy az év elejétől a múlt hó végéig 125 frt 5U kr. folyt 

 be a oSzAUÓ-emlék alapra*. 



