A KANYAPTAMEDENCZE. 



195 



-pedig délkeleti irányban Kis-Idáig húzódik. E hegylánczot éjszakon az Ida 

 folyó határolja. Az Ida folyótól éjszakra eső területen a csillámpala szintén 

 tömegesen lép fel s egész Kassáig követhető. A csillámpala hegytömege, a 

 környező fiatalabb korú képződményekből hirtelen meredekséggel, kiélezett 

 gerinczczel s távolról szemlélve feltűnően elkülönzött csúcsokkal emelkedik 

 a térszín fölé. Kis-Idától Jászó-Mindszentig a déli irányban lefutó patakok 

 fejei szakgatják meg a Biely Kamen és Holiczka közti lejtöket ; Meczenzóf 

 környékén pedig már mélyen a csillámpalába vésett patakok futnak le a 

 Bodvába, melynek forrásterülete Stósz környékén szintén e közét által al- 

 kotott magaslatokon van. 



Számos mérésből, a melyeket Alsó- és Felsö-Meczenzéfen, a Luczia 

 bányában, Jászó-Újfalu és Kis-Ida fölött, továbbá a Tapolcza erdőben és a 

 Dom patak balpartján tettem, az tűnik ki, hogy a Bodva folyó forrásterü- 

 letet környező csillámpalatömeg általános csapásiránya KNy-i, dülése 

 pedig helyről helyre változó (40°- — 80° D felé.). Legestyenletesebb a kőzet 

 dülése ott, a hol phyllitessé válik. Ily állapotban finoman leveles, nagyobb 

 fokú gyűrődések nélkül Kassa mellett a Csermely völgy torkolatában, vala- 

 mint Felsö-Meczenzéf környékén ellenkezőleg quarzdús csillámpala fordul 

 elő és itt a rétegek feltűnően össze vaunak gyűrve. Néhol a quarz mint 

 egy fatörzs körül van véve a csillámlemezekkel. A csillámpala egyik alkotó 

 részét képező quarz színe igen különböző. Van tiszta fehér is, de leg- 

 gyakrabban vasoxydtól sárgái'a, vörösre vagy rózsaszínűre van festve. 



A dtilési és csapásiránynyal megegyezöleg fordulnak elő e kőzetben 

 azon hatalmas teleptelérek, melyek igen becses vas- és ezüstérezeket szol- 

 gáltatnak. 



1. ábra. 



9-í- S 



!. Csillámpala. 2. Fehér agyagpala. 3. Fekete pala. 4. Siderit. 5. Quarz, melyben 

 hintve pyrit, chalcopyrit, malachit, aziirit és fakóérczek vannak kiválva. 



13* 



