1 96 sÓBÁNYi (íyula : 



Felsö-Meczenzéftöl éjszakra a Wachhübl tető alatt a patakok feltárá- 

 saiban KNy-i irányban egy siderit-telér a felületre bukkan. Itt van a Luczia 

 bányatelep. Még 1891-ben két tárnát nyitottak itt a vasércz kibányászása 

 czéljából. Az I. számú tárna 400 m hosszú és még eddig csupán a csillám- 

 palába van vésve. Hogy a vasércztelért elérjék, még 370 m távolságra kell 

 haladniok. A II. számú tárna 630 m hosszú s ebben már megkezdték a vas- 

 ércz kihordását. E tárnából egy 178 m hosszú akna vezet függélyes irány- 

 ban a hegytetőre s közel a tetőhöz az akna már siderit-telérben halad. 

 A siderit telej^ülési módja az 1. ábrán van feltüntetve. A csillámpala réte- 

 geinek dülés- és csapásirányában vékony fehér agyagrétegen nyugszik a 

 változó vastagságú siderittömeg; némely helyen 12 m vastagságot is elér, 

 leggyakrabban azonban vastagsága 4 — 8 m közt változik. Benne zegzugo- 

 sán és általában szintes irányban különböző vastagságú quarzerek húzód- 

 nak, melyek üregeiben mint secretiókban, valamint hintve is pyrit, chalco- 

 pyrit, malachit, azurit és ezüstérczek vannak kiválva. A siderit fedőjet 

 csillámdús fekete agyagpala és végül fehér agyagpala képezi. Érdekes, hogy 

 e kitűnő vasércztelért régen nem a vasbányászat, hanem a quarzban elő- 

 forduló réz- és ezüstérczek nyerése czéljából művelték; a kitűnő vasköveket 

 pedig a gorczra dobták. 



A tárnákban végig haladva számos helyen tapasztaltam, hogy a csil- 

 lámpala rétegei közt hézagok vannak, melyeken a szivárgó vizek áthaladva 

 a kőzetben lévő muskovitot megtámadják, úgy hogy az steatitossá válik és 

 világos szinét sötétre változtatja. A kőzet hasadékaiból oly nagy mértekben 

 szivárog a talajvíz, hogy a tetőre vezető aknában valóságos zápor fogadja a 

 látogatót. 



E bányán kívül több helyen találtam még kutató tárnákat és elha- 

 gyott bányákat. így pd. a Borzó oldal alján régi elhagyott ezüstbányák 

 vannak ; Jászó-Űjfalu felett pedig szintén látható egy pár elhagyott tárna. 

 Még a falu legöregebb emberei sem emlékeznek azon időre, mikor ezeket 

 művelték. 



Általában a Jászó és Meczenzéf környékén előforduló vasércztelérek 

 KNy-i irányban három vonalban lépnek fel. Madersdach Livius: ((Magyar- 

 ország vasérczfekhelyeii) czímű munkájában a következő csapásirányokat 

 jelöli ki : 



1. Consta7itia vonal, mely a Schwalbenhübl hegycsoporttól a Kalte- 

 Kinnig terjed s rajta négy bevágás van. 



2. Eisenzecheni vonal, melyet Stoósztól a Rudnoki fürdőig követhe- 

 tünk. Ebben 22 bevágás van s ezek közt nevezetes a legújabban fokozott 

 mértékben müvelés alá vett Lucziabánya. Végül 



3. Alsó-Meczenzéftöl délre az András és Clotilde bevágások szintén 

 egy KNy-i irányú harmadik csapásvonalat jeleznek. 



