í 98 SÓBÁNYI GYULA : 



szépen toTább nyomozhatok. Almás, Görgő és Szádellö községek környékén 

 a meredeken aláhanyatló mészkőfalak alján alacsony halomsorok vonul- 

 nak, melyek tetejét vastagon borítja a meszkötörmelék. E halmok werfeiii 

 palából állanak, mert a patakoktól vájt árkokban több ponton e kőzet tű- 

 nik elő. 



Ugyanezen kőzet a Felsöhegy éjszaki oldalán szakadatlan tömegben . 

 kelet nyugati irányban húzódva képezi a trias mészkő feküjét. Barkánál a 

 megszűkülő völgyben már csekélyebb kiterjedésben láthatjuk és ha innen a 

 Winkely völgybe vezető alacsony völgyi hágón átkelünk, már csak a völgy- 

 fenéken nyomozhatjuk tovább. 



Ha már most területünkön délre tekintünk, Jabloncza mellett, Szád- 

 vár, Szögliget, Szilas-Kákó és Szt-András környékén bukkan nagyobb fol- 

 tokban e kőzet felszínre. Egyéb helyeken a feléje települt fiatalabb képződ- 

 mények takarják. Szt-András és Bodva Lenke közti magaslatokon egy út 

 vezet a ha ezen haladunk, a patakok és vizmosásokban előttünk áll a wer- 

 feni pala mállási terméke vörös agyag alakjában, a melyben a vörös ho- 

 mokkő durvább darabkái még láthatók. Itt tehát e homokkő előfordulása ki 

 van mutatva. Végül a Torna patak völgyében, vagy másként az Almás- 

 völgyben, a Dézsmahegy, Nagy- Váradhegy és Zárdahegy azon pontok, hol 

 6 palák kisebb foltokban jelentkezve mutatják, hogy ezen képződmények 

 szakadatlan összefüggésben, az egész völgyfenéken átvonulva, különböző 

 mélységben megtalálhatók. 



Az alsó trias homokköveinek dőlés- és csapásiránya helyről helyre 

 változó. így pld. a Winkely völgy torkolatában 30° DNy fele, Görgő mellett 

 90', D felé Almás községben az országúton mérve 50° ENy felé, Hárskút 

 község felett 10° EK felé. Szögligettől keletre a diluvialis terrász alján 10° 

 É felé dől. 



A vferfeni pala Körtvélyes és Jabloncza vidékén, hol legtömegesebben 

 tűnik ki, átlag 400 m tengerszm feletti magasságra emelkedik. Keleti irány- 

 ban Körtvélyes község felé szemmel láthatólag süllyed és képezi azon 

 enyhe lejtésű magaslatokat, melyeken a Torna, Méla, Fejkötö és Meszes 

 patakok erednek. Nyugoti irányban a Sziliczei plateau alatt terjed tova, s 

 miután a Sajó völgyében elő nem tűnik, biztosan feltételezhetjük, hogy ezen 

 irányban is süllyed. Almás és Dernö közt a Felsőhegy mészköve alatt vonul 

 tova a werfeni palák által képezett magaslat oly módon, hogy a mészkö- 

 plateau éjszaki szélén láthatók legmagasabb pontjai, a déli részen pedig csak 

 a völgy mélyén egyes kibukkanásokban jelentkezik. így pld. Almásnál 300 

 m, vele átellenben Dernő felett 550 méternyire emelkedik a werfeni pala. 

 A Tegarn tetőtől éjszakra 732 méter, délre pedig 300 méternyire emelkedik. 

 Görgőnél 300 m magasságban található, vele átellenben, a mészkővonulat 

 éjszaki oldalán pedig 500 méternyire emelkedik. A werfeni palától képezett 

 magaslatok gerineze a Felsöhegy éjszaki oldalán húzódik. 



