A KANYAPTAMEDENCZE. 19^ 



Egy más irányú kiágazása a werfeni palának a körtvélyesi magasla- 

 toktól délkeleti irányban követhető. Derenk és Szádvár környékén a Ménes 

 patak feltárásaiban, valamint Szilas község fölött átlag 400 méternyire emel- 

 kedik e pala. Ezen irányban tovább haladva a Bodva alluviuma eltakarja 

 szemünk elöl, de a túlsó parton a Osztramoshegy és Szt-András környékén 

 260 m magasságban újra megtaláljuk részben magát a werfeni palát, rész- 

 ben annak elmállási termékét. 



A werfeni palának e két irányú elágazása közt egy hatalmas teknős 

 mélyedés létezését konstatálhatják, a melyben a Torna patak fut le a Bod- 

 vába. A völgy mélyén emelkedő apróbb magaslatok mint pld. a Zárdahegy, 

 Nagy- Váradhegy, Dézsmahegy alján a pala kibukkan és sejtenünk engedi, 

 hogy a Torna vagy más néven Almás völgyben a Nagy Tót környező és zeg- 

 zugosán húzódó halmok anyagát is ez képezi. Mindezekből kitűnik, hogy a 

 Torna patak egészen azon pontig, hol a Bodvával egyesül, a werfeni paláktól 

 képezett tektonikus völgyben folyik, mely valószínűleg KNy-i irányú vetődés 

 következtében jött létre. 



2. Mészkövek. Az alsó trias homokköveit és paláit hatalmas mésztáb- 

 lák borítják. Többnyire kövületszegény mészkövek, melyek a werfeni palá- 

 hoz kötve fordulnak elő s ezért a bécsi geológusok azt a trias képződmé- 

 nyekhez sorozták. E mészköveket petrographiai sajátságaik alapján három 

 csoportba oszthatni, úgymint : 



1. Sötétszinü bitumenes tömött mész, fehér calciterezettel. Tömöttsége 

 oly nagy, hogy finomabb munkák anyagául is szolgálhat. A mészkövek 

 sorozatában a legalsó szintet foglalja el és petrographiai sajátságait véve 

 figyelembe, a guttensteini mészszel volna azonosítható. E mészkő réteges 

 szerkezetű és területünkön csak kis foltokban, természetes vagy mesterséges 

 feltárásokban bukkan felszínre. Fekete színű mészkövet találtam .Jászótól 

 nyugatra a Tapolcza patak jobb partján és közvetlenül Jászó felett a Szép- 

 leányhegy kőbán3'áiban, hol a rétegek dőlése 30°-ú volt dél felé. Jászótól 

 keletre a Eudnoki patak mellékén hasonlóan sötétszinü mész bukkan ki két 

 ponton. Egyik helyen 20° dűléssel EK felé, másik helyen pedig E felé 30^ 

 dűlést mutat. A Szádellöi és Aj völgyek közti hasadékban szintén előfordul 

 a fekete bitumenes mészkő. Míg az eddig említett helyeken a mész nagyfokú 

 rétegessége miatt csak építőkőnek használható, addig a Bodva balpartján a 

 Zsarnó melletti kőbánya finomabb munkákra alkalmas anyagot szolgáltat. 

 Nagy mennyiségben szállították innen régebben Budapestre, hol asztallapo- 

 kat és síremiekeket faragtak belőle. Különben e kőbányában előbb szebb, 

 tömörebb, anyagot kaptak, mint azon időben, mikor én meglátogattam. 

 Most már meglehetősen behatolva a hegy belsejébe, azt a szomorú tapasz- 

 talatot tették, hogy a guttensteini mész mindinkább rétegessé válik és e 

 körülmény miatt a bányászatot bizonytalan időre beszüntették. 



2. Vörhenyes szürke tömött mészkő többé kevésbbé sűrűn behálózva 



