'20" SÓBÁNYI GYULA : 



Ug\'anez az eset áll fen Peiscbingnél,, Alsó-Ausztria, a Stahremberg me- 

 szekben. 



ThecicUum(? Thecospira) Stürzenhaumi Bittner (nov. sp.) Ipéldány. 



Spirigera Strohmayeri Süess. 1 példány. A Schreyeralm vörös már- 

 ványaiban és a ballstatti meszekben. Kösseni vagy fiatalabb rétegekből eddig 

 nem ismeretes. 



Retzia superbescens Bitinek (nov. spec.)4 példány. Spiriferina Suessi 

 WiNKL. 5 példány. Spiriferina uncinala Schafh. 1 példány. Spiriferina 

 Kössenensis Zugm. 2 példány. Spiriferina austriaca Sdbss. 5 példány. Spiri- 

 ferina Emmrichii Suess. Számos példány. 



Azután két a Sp. gregoria és a Sp. Emmrichii között álló alak is 

 előfordul. Bittner az egyiket Sp. var. acerrima, a másikat Sp. var. subtili- 

 costata-nak nevezte el. Sp. Deimöensis Bittner (nov. sp.) Sp. (? Cyrtina) 

 Boeckhi Bittner (nov. sp.) 



MojsisovicH ket ammonitet ír le. Az egyiket Periplenrites (Choristo- 

 ceras) Boeckhi E. v. Mojs. névvel, a másodikat Peripleurites (Choristoce- 

 ras) Stürzenhaumi E. v. Mojs.Mindkettő Guvaviai emeletének képviselője. 

 Mindkettő dernői alak. Stürzenbaum a Otoridoceras Marshi-i említi. Mint- 

 hogy azonban Mojsisovich nem említi ennek a leírásánál a dernői példányt, 

 valószínű, hogy Stürzenbaum alakja a peripleuritesek egyikének bizonyult. 



A dernői nevezetes kövületlelethelyet magam is meglátogattam és ott 

 egy napot töltve kövületeket gyűjtöttem. Azt is mondhatom, bár csak petro- 

 graphiai alapon, hogy a dernői kövületgazdag rétegekre települő és majdnem 

 a Somhegy csúcsáig érő mész megegyezik a Felsöhegy tömött szürke mész- 

 kövével. Sajnálom, hogy paleontológiái alapon ezen állítást be nem bizo- 

 nyíthatom. Sok időt fordítottam e vidéken eredménytelenül kövületek gyűj- 

 tésére. 



A tömött szürke mész, mely területünkön a triasi képződményeket 

 betetőzi, a völgyek felé meredeken aláhanyatló lejtök határolják, míg teteje 

 a vízszintes síkot nagyon megközelítő lapot mutat. A mészkőnek ezen pla- 

 teauszerü elhelyezkedése az Alsó- és Felsőhegyen feltűnő. A tetőt alacsony 

 halmok, horpadások és dolinák teszik változatossá. A mészkővonulatnak a 

 Szádellöi völgytől keletre terjedő részén nagyobbszerü vetődések, sőt talán 

 eltolódások is keresendők Jászó felé, a Felsöerdő piateauján az erosió nyomai 

 mindjobban szembe tűnnek. Éjszaknyugat — délkeleti irányban vonuló völgye- 

 lések vezetik az esővizeket a Jászó Debrődi magaslatokról lefutó Sór pata- 

 kába. Az Alsó- és Felsőhegyen ilyen völgyelések alig vannak s itt az eső- 

 vizek az ompolyokban ós horpadásokban tűnnek el. 



A mészkővonulat keleti részén két irányban húzódó hasadékokat 

 különböztetünk, melyek völgyekben és völgyeletekben tűnnek szembe, úgy- 

 mint KNy-i és ÉNy — DK-i irányú. Legszembetűnőbb a Szádellöi és Aj völ- 

 gyeket összekötő völgyelet, mely egy KNy-i irányú vetődés mentén van. 



