A KANYAPTAMEDENCZE. 203- 



E völgyelósben a giittensteini mész ós a werfeui pala, melyek a szürke mész 

 feküjét képezik, előtűnnek. A völgyelés déli oldalán a mesztábla niveauja 

 alacsonyabb, mint az éjszaki oldalon és ez a függélyes irányú elmozdulás, 

 vagy inkább vetődés mellett bizonyít. A patak nem folyik e völgyelésben, 

 feneke azonban tele van a mészkő morzsalékával, mely az Aj völgybe nyiló 

 oldalon egy hatalmas köfolyásban omlik alá. E völgyelet irányában nyugat 

 felé megtaláljuk a Winkely völgyet, kelet felé pedig a Miglincz völgyet, mely 

 Somodiba vezet le. A Miglincz patak eredeténél a Tompa tiszta nevű pla- 

 teaurészlet terrasszerűleg meredeken hanyatlik alá a Szirmai kö tetejére és 

 8 meredek lejtő köti össze az előbb leirt hasadékot a Miglincz völgygyei. 

 Miután e völgyek a Szádellői és Aj völgyek közti hasadékkal szembetűnő 

 módon összefüggenek, feltehető, hogy egykor szintén hasadékok voltak, de 

 a bennök végigfutó patakok erosiója eredeti alakjukat nagy mértékben mó- 

 dosította és megváltoztatta. 



Az ÉNy — DK-i irányú völgyek közt legszebb a Szádellői völgy. Alsó 

 része a Winkely völgyig valóban remek szurdoka a Szár patakának. Meredek 

 sziklafalak emelkednek két oldalt a patak fölé s hatalmas kőfolyások tor- 

 lasztják fol vizét, mely sellöket, zugokat alkotva rohan tova. Mindkét olda- 

 lon számtalan egyirányú hasadást és törést észlelünk a Szádellői völgy szürke 

 mészkövében. A mészkő itt nem réteges szerkezetű, de hasadási síkjai a 

 mesztábla vonulási irányával megegyező, vagyis KNy-i csapást mutatnak s 

 éjszaki irányban 65°-ú szög alatt dűlnek. E hasadási síkok csapásiránya a 

 Winkely völgygyei párhuzamosan vonul. A völgy torkolatánál a Felsöhegy 

 mészköve 600 m fölé emelkedik, míg az átellenes völgyoldalon a Kiserdő 

 mészköve 600 m alatt marad, csupán csak egy kis halom, a Szádellői kő 

 haladja meg a 600 m-t. Konstatálni lehet tehát a Kiserdő mészkövének sülye- 

 dését. Különösen ezen jelenség, mely a függőleges irányú elmozdulást bizo- 

 nyítja, erősíti meg azon föltevést, hogy e völgy keletkezése valamely vető- 

 déssel függött egykor össze. Hogy az egykori hasadék alakját a Szár patak 

 nagyban módosította, az kétségtelen ; de az előbb említett jelenséget figye- 

 lembe véve, e völgy keletkezését tisztán az erosio munkájának tulajdonítani 

 nem lehet. 



Az Aj völgy keletkezésére nézve biztosat nem mondhatunk. Lehetsé- 

 ges, hogy ez erosionális völgy; de valószínű az is, hogy hasadékvölgy, 

 melyet később az erosio átalakított. Tölcséres alakú torkolata Aj községnél 

 egy keskeny szurdokba vezet, melynek fenekét innen az Ördöghídig változa- 

 tos mésztufaalakzatok borítják. A mésztufa néhol meredek es magas lép- 

 csőket képez, melyek alján pedig vizmosta katlanok és mély üregek vannak. 

 A lépesükről lezúduló patak vizee mely üstökben forrva tajtékozva kavarog. 

 Az Ördöghídnál még szűkebbé válik e völgy. Meredek völgyfalak állanak 

 itt oly közel egymáshoz, hogy a patak vizét összeszorítják s feltorlasztják.. 

 Gyalog útnak a völgy mélyén helye nincs, csak a sziklákba vájt lépcsőkön 



