SOBANYI gyula: 



lehet itt Falucska felé áthatolni. Szédítő és borzalmas látvány a magasból 

 letekinteni e völgybe, mely mint egy keskeny és mély csatorna, zúgó vizé- 

 vel, sötét kanyarulataival tátong alattunk. 



A mészkővonulat szemmel látható vetődésein kívül, melyek a felüle- 

 ten valóságos völgyelések alakjában jelennek meg ; számos oly vetődés van, 

 melyek nem oly feltűnők. így már előbb említettem, hogy a Szádellői völgy- 

 ben sok vetődési síkot láthatunk s nyilván ezek szolgálnak első sorban a 

 csapadékvizek elvezetésére, melyek aztán szénsavtartalmuknál fogva meg- 

 felelő mennyiségű calciumcarbonatot oldanak fel és így nyomukban üregek, 

 barlangok támadnak. Könnyen érthető tehát, hogy területünk azon részén, 

 a hol legtöbb a vetődés, egyszersmind a legtöbb barlang és földalatti jmtak- 

 folyás is található. 



így például barlangok vannak Jászó felett a Szepleányhegyen, a Szá- 

 dellői völgyben a Nagy-Hollókő alján. Az Áj völgyben Falucska községtől 

 nyugatra a tetőn, valamint a Míglincz völgyben a Somodi fürdő mellett. 

 E barlangot Schoppee György rozsnyói püspök nyitotta meg 1889-ben. 

 Eégen a barlang mostani nyílása fölött körülbelül 10 m magasságban egy 

 bő vizű forrás bugygyant fel s vize a völgy mélyén egy tóban gyűlt össze. 

 A barlang megnyitása után a forrás leapadt, mert a víz most a barlang szád- 

 ján folyik ki. A víz hőmérséklete bent a barlangban mérve 10° C, s míg 

 kínt a szabadban 23° C hőmérsékletet mértem zivatar után árnyékban, 

 addig bent a barlangban 14° C volt a hömérsék. A barlang szádjában a 

 beözönlő meleg páratartalmu levegő hirtelen lehűlése következtében való- 

 ságos köd volt és a hideg falakról állandóan csepegett a lecsapódott víz. 

 Ha a barlangba belépünk, fejünk fölött 4 m magasságban fokozatosan szű- 

 külő s végre egy hasadékban végződő boltozatot látunk, mely mindenütt 

 mészbekérgezésael van borítva. Beljebb a barlang alacsonyabbá lesz és fél- 

 körösen kanyarodik. Szádjától mintegy 150 lépés távolságban már csak 

 guggolva lehet benne tovább haladni. E helyen igen szép gombaalakú 

 cseppkövek függnek le a boltozatról. L. Lóczy tanár úr magyarázata szerint 

 e lefordított gombaalakok ugy keletkeztek, hogy a stalaktitek alakulása ide- 

 jén a barlangban a — b vonalig érő állandó, vagy igen gj'akori vízfolyás volt 

 (2. ábra), mely a stalaktitek alsó részét megnyúlni nem engedte, hanem szét- 

 terjesztette azokat. Ezen magyarázat helyességét az is bizonyítja, hogy a 

 stalaktiteknek megfelelő s alulról fölfelé növekedő stalagmitek hiányzanak, 

 így tehát fel kell tételeznünk, hogy a lecsepegő calciumcarbonáttal telitett 

 vízcseppek a kifolyó patak vize által tovaragadtatván belőlük, a mész mint 

 szilárd anyag a barlang fenekén ki nem válhatott. Kétszáz lépés távolság- 

 ban a patak vize egészen elönti a bai'lang fenekét s e miatt beljebb nem 

 haladhattam. Bejáratának compassal felvett ala^jrajzát és keresztszelvényét 

 a 2-dik ábrában közlöm. 



Somodi mellett a Dályon tető alján egy festői szép mészköszikla alól, 



