A KANYAPTAMEDENCZE. 207 



megtaláljuk a guttensteini mész egy rögét, odább a Dályontetö azonban 

 már szürke tömött mészből épült fel. 



Ha most délre megyünk, a Zsarnó-Szt- András közti mészkővonulatban 

 hasonlóan zavart települési viszonyokra akadunk. Mindjárt Zsarnónál a 

 Tornakö alján előtűnik az út mellett a guttensteini mész egy hatalmas 

 röge 50° dűléssel dél felé s tőle nem messze egy szürke mésztömb DK felé 

 60° dűléssel nyugszik ; köztük pedig egy jókora hézagot szintes rétegezéssel 

 a pontusi homok tölt ki és ez borul a magaslat tetejére is. 



Horváthinál finoman van rétegezve a szürke mész. Ehhez hasonló 

 anyagot az egész területen sehol sem találtam ; össze-vissza van gyűrve oly 

 annyira, hogy csak általános csapás és dülesirányról szólhatunk, mely itt 

 ÉK— DNy-i 40-— 80°-igÉNy felé. Bodva-Lenke mellett a Sas patak környé- 

 kén hasonlóan erősen rétegezett szürke meszet találtam, mely a patak bal- 

 partján csaknem szintesen települt, a jobbparton azonban a temető felett 

 DK felé 80° — 90° dűléssel nagyobbszerü zavargásról tanúskodik. Szt-Andrá- 

 son újból a guttensteini mész egy rögét találtam azon magaslaton, melyre 

 a templom építve van. E magaslat tetejét sötét színű dolomit borítja, alul 

 pedig guttensteini mész van 85° E felé irányuló dűléssel települve. A köz- 

 ségtűi délnyugatra emelkedik az Osztramoshegy carbonmész szigete, mely- 

 től délre a szürke mésznek nagyobb tömegben való fellépése konstatálható. 



Mindezekből látható, hogy sem a Jászó-Debrödi, sem a Zsarnó-Szt- 

 Andrási magaslatokon szintesen rétegezett ós rendszeresen települt mósztö- 

 megek nincsenek; hanem rendszertelenül össze-vissza hányt rögökből van- 

 nak e terraszok felépítve. Az egyes rögök közt kisebb-nagyobb hézagok van- 

 nak, melyeket harmadkori agyag- és kavicsrétegek szintes településsel kitöl- 

 tenek, és ugyanezen anyagok befedik a terraszokat is. Ezenkívül Jászónál, 

 valamint Jászó-Debrödtöl délre a Sór patak mindkét partján mészconglo- 

 merát fordul elő. 



Mindezen jelenségeket figyelembe véve, a triasmészkövek elszakadt 

 rögeiből alakult terraszok keletkezését, a harmadkori tengerek abrasiójá- 

 nak tulajdonítom. E mellett bizonyít azon határozott szintáj, melyet ezen 

 alakulatok elfoglalnak, e mellett bizonyít az Osztramoshegy carbonszigete, 

 mely csak a fiatalabb korú képződmények letárolása után tűnhetett ki. Vele 

 szemben Szögliget és Szilas közt a szürke mészbe vésett terrasz szintén 

 bizonyíték. A tornai várhegy alján levő magaslat, továbbá az Almás völgyé- 

 hen a Dézsmahegy, Nagy- Váradhegy és Zárdahegy letarolt tetői is ugyan- 

 ezen hatásról tanúskodnak. Egy határozott szintáj mindenütt elénk tárja az 

 abrasionális jelenségeket, bár különböző fokban. Hisz könnyen érthető, hogy 

 az Almás völgyben, mely azon időben egy öblöt ké2iezett, a hullámok leta- 

 roló hatása nem lehetett oly nagy, mint a mészkővonulat keleti és délkeleti 

 Jiatárán, mely szabadon ki volt teve a hullámok ostromának. 



