208 SÓBÁNVl GYULA : 



Kainozói csoport kőzetei. 



I. Oligocaen systema. 



LóczY Lajos egyetemi tanár úr a somodii köszénbánya részvénytársu- 

 lat meghívása folytán geológiai szempontból megvizsgálta Somodi környékét 

 s ö konstatálta és térképezte első ízben a mészconglomerátot a jászó-debrödi 

 terraszon ; továbbá megvizsgálta Somoditól ENy-ra a Köszörüdomb mész- 

 kövét, és abban édesvízi meszet ismert fel. E két közét között édesvízi kövü- 

 leteket bőven tartalmazó agyag, márga és széntelepek vannak. Már Wolf is 

 megemlékezik e széntelepekröl, de szerinte ezek a mészconglomerát felett 

 fekszenek és a szén régibb miocaenkorú lehet. Torna és^ Szepsi felé remény- 

 teljesnek tartja a szénre való kutatást. Lóczt tanár úr azonban részletesen 

 bejárván Somodi környékét, megállapította, hogy e széntelepek az édesvízi 

 mészkövei együtt a mészconglomerát alatt fekszenek és a benuök talált 

 kövületek alapján az ó-harmadkori oligocaen systema képződményeihez 

 sorozhatok. 



A mészconglomerát anyagát kisebb-nagyobb trias mészködarabok 

 alkotják, melyek vasoxyd, aluminiumoxyd és calciumcarbonát keverékéből 

 álló kötszerrel vannak összefoglalva. E közét délnek dől. Feküjét a Sor pa- 

 tak jobbpartján, a rozsnyói püspök kertjétől északra fekvő vízmosási árok- 

 ban veres agyagos mészconcreciokat tartalmazó kemény veres agyag ké- 

 pezi. A Gyúrtetö alján Somodi fürdőnél és Jászó-Debrödnél ellenben köz- 

 vetlenül a triasmészkövön fekszik. A conglomerátot képező összefoglalt 

 mészködarabok, néha mint a görkövek, meggömbölyített koptatott szemek, 

 más helyen meg éles töréslapokat mutatnak és valóságos brecciát alkotnak. 

 Előbbi esetben nem szenved kétséget, hogy folyóvizek szállították azon 

 helyre, hol egységes tömeggé összefoglalódtak, mert bármely törmelékközet 

 csak akkor mutat gömbszerü alakot, ha kiálló élei és töréslapjai folytonos 

 hengerítés által lekopnak. A mészköbreccia helyi eredetű és keletkezésének 

 oka azon hullámcsapásokban rejlik, melyek a jászó-debrödí magaslatokat 

 letarolták és a kimagasló mészkőszirteket folytonosan ostromolták. A mész- 

 conglomerát bizonyítja, hogy az ó-harmadkorban e vidéken már folyók is 

 voltak ; de ha figyelembe vesszük, hogy e kőzetben quarzkavicsok elő nem 

 fordulnak, csakis olyan folyóvizekre gondolhatunk, melyek a trias-mészkő 

 plateauról vezették le az esővizeket. Feltűnő, hogy a Felsöerdő összes völ- 

 gyelései a Miglincz völgygyei együtt DK-i irányban oda torkollanak, hol a 

 jászó-debrődi magaslatokon a mészconglomerát leghatalmasabban kifej- 

 lődve található. E völgyek keletkezése tehát a mészcocglomerát településé- 

 vel egy időben, vagyis a harmadkor oligocaen periódusában történt. 



Azon körülmény, hogy a mészconglomerátban quarzkavicsok elö nem 

 fordulnak, bizonyítja ezen anyag idősebb voltát a pontusi rétegeknél, de erre 



