A KANYAPTAMEDBNCZE. 209 



mutat a településben látható különbség is ; mert a pontusi rétegek szintesen 

 települnek, a mészconglomerát es az alatta fekvő rétegek pedig mindig 

 bizonyos irányú dűlést mutatnak. 



A mészconglomerát Jászó-Debrödtöl délre a Cserebokor erdő alján 

 lép fel és a Sor patak mindkét partján, délre a Dályou tető és Somodiig, 

 nyugatra a Somodi fürdőig húzódik. A Sór patak balpartján csupán két he- 

 lyen van e kőzet megszakítva, a mint ezt már fentebb leírtam. Ugyanezen 

 terraszon .Jászó mellett a Szépleányhegyen a vetődések ürjeit mészkö- 

 breccia tölti ki s így ennek eredete azon rétegzavargásokkal függ össze, 

 melyek az ó-harmadkorban e terraszon a fentebb elmondott okokból létre- 

 jöttek. A szádellöi völgy torkolatában szintén előfordul mészconglomerát, 

 a patak balpartján, azon átmeneti lejtőn, mely a Szádelli Kő meredek falá- 

 hoz támaszkodik. Mint látható, e kőzet nagyobbára a folyók torkolataiban 

 lép fel, vagy pedig olyan helyeken, hol nagyobbszertí rétegzavargásokat mu- 

 tathatunk ki. E kőzet fellépeséből következtethetjük, hogy a MigUncz völgy- 

 es a szádellöi völgy az ó-harmadkor végén már megvoltak. Az Áj völgy tölcsér- 

 szerű torkolatában az édesvízi mész előfordulása és így a harmadkori lera- 

 kódások szintén konstatálva vannak, de hiányzik a mészconglomerát. Az 

 Aj völgy estuariumszertí torkolata tehát már az ó-harmadkorban is megvolt 

 és e torkolat előtt a tengerfenék hirtelen lesüllyedésére kell következtetnünk, 

 melyet az oligocaenkoru lerakódások tetemes vastagságban tölthettek ki. 



A mészconglomeráthoz és a közbetelepedett avagy feküjében láva 

 veres kemény agyaghoz és vasas homokkőhöz szorosan hozzátartozik azon 

 édesvízi mészkő, melyet a Gyúrtetö déli és délnyugati aljában a tornai ha- 

 tártól a Somodi régi bánya közelében fekvő ódon szent képig húzódik. Limo- 

 nitos homokkő és conglomerát társul e mészkövei. E képződmények a trias 

 mészkő lejtőjéhez simulva egy terraszfélét alkotnak és a Gyúrtetö meredek 

 lejtőjének mintegy padkáját képezik. A Köszörűdomb édesvízi mészköve 

 13 h csapással 28 °-al nyugatra dől. Keleti részében vékonyan rétegezett, 

 csaknem palás; növényi nyomokkal és a délkeleti sarkon apró pianorbisok 

 köbeleivel teli mészköve 11 — 12 h csapással .50 — 52°-aI keletre hajló tele- 

 pekből áll. 



Azon a nyakon, melyen a Bianka aknalék a Somodi fürdő felé az ös- 

 vény átvezet, az édesvízi mész és a széntelepek a trías mésznek egy vető- 

 désében felnyomultak és erősen össze vannak gyűrve. 



A mészconglomerát alatt agyag-, márga-, szén- és homokkőrétegek so- 

 rozata nyugszik, melyek a somodii kőszénbányától keleti irányban emelkedő 

 hegyoldalon természetesen, a bányában, az indóház melletti kutató akná- 

 ban, a torna-somodi vaspálya melletti V. számú fúrólyukban, valamint a- 

 a torna-somodi országút mentén lévő VI. számú fúrólyukban mestersége- 

 sen fel vannak tárva. E fúrólyukak helyét térképemen bejegyeztem. 



A somodii bánya vezéraknája 90 m mély és felszintöl 40 m, 60 m és 



rsWtani Köílönj. XXVI. köt. 1896. J4, 



