A KANYAPTAMEDENCZE. 215 



a szakadásokban legörgetve, nagy gomolyagokká gyúrják össze s ezek borit- 

 ák a mély vízárkok fenekét. 



Sajnálattal bevallom, hogy Reate és Kány környékén meg nem fordul- 

 hattam és az ottani települési viszonyokat meg nem vizsgálhattam. .Janókon 

 a tetőket igen apró, köles nagyságú quarzkavics borítja, ez alatt pedig 

 vastag sárga agyagrétegek vannak, melyeket egymástól vékony durva homok- 

 rétegek választanak el. E község környékén alkalmas föltárások hiányában 

 nem konstatálható azon homokréteg előfordulása, melyre az összes agyag- 

 rétegek települve vannak. Zsarnónál éjjpen úgy mint Hímnél szép feltárást 

 találtam. Itt a guttensteini és szürke mészrögök közé szintes rétegezéssel 

 homok települt. Délnyugati irányban az Osztramos hegy felé haladva, a 

 halmok tetején már csak foltokban találunk kavicsot és homokot. Mindenütt 

 sárga agyag borítja a területet, melynek homok feküje Bodva-Lenkénél a 

 temetőben kitűnik. 



Mindezekből látható, hogy a pontusi emelet változatos anyagokat és 

 eltérő települési viszonyokat mutat területünk minden részén. Feltűnő, 

 hogy az éjszaki részen a kavicsok nemcsak a fedő rétegeket alkotják, hanem 

 mint Lörinczke és Opaczka környékén látható, mélyebben is hatalmas tele- 

 peket alkotva fordulnak elő. Ezzel szemben a terület déli részén különösen 

 Perény, Hím és Zsarnó környékén kavicsok csak a halmok tetején fordulnak 

 elő és mélyebben fekvő rétegeket egyáltalában nem képeznek, hanem 

 helyöket egy vastag homokréteg foglalja el. A kavicsok, homok és agyagok 

 kéiségtelenül folyami eredetűek, hiszen a folyók ma is lerakják ezen anya- 

 gokat árterületükön és szemeinkkel meggyőződhetünk arról, hogy szegletes 

 durva közettöredékekböl csak a folyók medrében való hosszadalmas görgetés 

 után lesz gömbölyded koptatott görgeteg. Minthogy területünkön a pontusi 

 emelet rétegei közt hatalmas kavicstelepek vaunak, ezek folyami eredetét 

 elvitatni lehetetlen. Ha azonban a település módját veszszük tekintetbe, be 

 kell vallanunk, hogy a vastag homok- és agyagrétegek jelenléte és váltako- 

 zása nem mutat folyami üledékre, hanem a part közvetlen közelében történt 

 tengeri lerakodásra. Olyan folyóknál, a melyek változatos törmeléket moz- 

 gatnak (agyag, homok, kavics), nem halmozódhatik fel a homok vagy agyag 

 ily vastag rétegekben. Előfordulnak ugyan a fluviatil képződményekben is 

 vékony agyag- és homokrétegek, de ezek lencseszerüen kiékülő rétegeket 

 képeznek. Megtörténhetik az is, hogy valamely folyó nagy vastagságú iszap- 

 lepellel borítja el árterét, de ez csak azon folyóknál észlelhető, a melyek 

 durvább törmeléket medreikben nem mozgatnak. Ezek hordalékát nagy- 

 mennyiségű iszap és kevés homok képezi. Területünkön azonban a folyók 

 változatos törmeléket mozgatnak, azért itt a fluviatil képződmények anyagát 

 kiválóan kavics képezi. Ez nagyon természetes, mert a gyors áramlású folyó- 

 víz iszapol, vagyis a finomabb anyagokat magával ragadja s a durva törme- 

 léket visszahagyja. 



