A KANYAPTAMEDENCZB. 217 



■csúcsában, a finomabb törmelék pedig távolabb a mélyebb pontokon rako- 

 dott le. 



A Bodva mellékén Meczenzéftöl Jászóig a csillámpalavonulat maga- 

 sabb bérczeitöl körülvéve egy tágas medencze áll előttünk, melynek csaknem 

 minden pontja meghaladja a 300 m tengerszín feletti magasságot. 

 Ebbe vannak bevésve a Bodva és a belé ömlő patakok medrei. A lapos hegy- 

 hátakon egyes foltokban már megtaláljuk a pontusi agyagokat és kavicsokat. 

 A .Jászótól délkeleti irányban húzódó Róczin, Csere erdő, Harangó és Őrhegy 

 magaslatait, valamint a jászódebrődi terraszt a Bodva csillámpala görge- 

 tegei fedik és ezek különösen az Ábrahámhegy déli részén, az Alsó Aglacz- 

 hegy környékén vastagabb rétegeket alkotnak. Szepesi és Makrancz környé- 

 kén már inkább homokot és agyagot láthatunk a tetőkön. Hasonló módon 

 rendezve találjuk tehát itt is a különböző anyagokat, mint az Ida folyónál. 

 Végül a Rudnóki es Vidu patakok által határolt háromszögalakú 

 területen egészen sajátságos viszonyokat találunk. Míg más helyen az agyag- 

 rétegek vagy kavicsra, vagy homokra települtek, addig itt közvetlenül a 

 csillámpalára borulnak. Kétféle színtí (felül sárga, alul kékes szürke) agyag 

 vau itt, mely részben az Ida, részben a Bodva folyó által importált finom 

 törmelék. Ezen anyagok azon csendes vagy inkább lassú mozgással biró 

 vízben ülepedtek le, mely a két folyó deltája közti mélyedést töltötte be. 

 E vékony agyagrétegeket apró kavics fedi. melyet a Zsaba, Holiczka és Biela 

 skl. magaslatairól hoztak le azon rövid futásu patakok, melyek ma már 

 medreiket a területen bevésték és ezzel a térszint feldarabolták. 



A tenger lassú apadása és elvonulása mindinkább tért nyitott e terü- 

 leten a folyórendszer kifejlődésének. Ha feltételezzük, hogy a folyók kez- 

 detben a terület legmélyebb barázdáiban kezdték működésüket, akkor a 

 Rudnok és Vidu patakoknak sajátságos helyzete csakis az Ida és Bodva 

 deltái határán lehetett kijelölve. Mindazon patakok, melyek a pontusi emelet 

 víztartó rétegeiből nyerik vizöket s árokszerü medreikkel a területet feldara- 

 bolták, éjszakdéli irányban futnak le s ezzel ma is hiven mutatják a terület 

 általános lejtősöd ésének irányát. Ha tehát e területnek Pánytól éjszakra eső 

 részen ép úgy mint délre eső részén egyenlő irányú volt a térszín lejtösödése, 

 mi okozhatta, hogy a Eudnok es Vidu patakok ezzel össze nem egyeztet- 

 hető irányban képezik ki völgyeiket ? Csakis azon körülmény, hogy e völgyek 

 kialakulásának idejében az Ortoviska, Zsobrák erdő és Bóczin gerinczei mint 

 egy kimagasló párkány zárták körül azon területet, melynek határán ma e 

 két patak folyik. Csupán azon okból emeltem ezt ki, hogy belátható legyen, 

 miszerint nem e patakok teremtették meg azon határvonalat, melyet a Bodva 

 és Ida deltái határául felvettem, hanem ellenkezőleg e természetes határok, 

 mint az éjszakdéli folyásirány akadályai, kényszerítették e patakokat meg- 

 szabott irányú völgyalakításra. 



A Kanyapta völgy déli oldalán húzódó pontusi magaslatok eredetéről 



