218 SÓBÁNTI OYULA : 



kevesebbet mondhatok. Hogy ezek keletkezését tárgyalhassuk, e térképlapon 

 kivül, az ettől keletre és délre esö területeket is meg kellene vizsgálnunk. 

 Annyi bizonyos, hogy e képződmények keleten Tornyos és Hidas-Németi, 

 valamint Abaujvár-Zsujta környékén a harmadkor végén még összefüggtek, 

 mert itt az egyes rétegek a Hernád mindkét partján hasonló sorrendben 

 következnek. Hidas-Németinél egy kavicscsal fedett terrasz van, mely 

 mutatja, hogy itt a Hernád az egykorú és hasonló felépítésű rétegeket a 

 diluviumban átszakította. E ponttól nyugat felé a pontusi képződményekből 

 alkotott magaslatok fokozatosan lejtősödve vonulnak a Bodváig. Anyaguk, 

 mint azt már előbb ismertettem, túlnyomóan homok és agyag. Kavics csak 

 mint fedőréteg szerepel e magaslatokon. 



A Kanyapta völgy mélyét is kitöltik bizonyos mélységig ezen agyag- és 

 homokrétegek, mint azt a Somodi környékén eszközölt mély fúrások igazolták. 



Diluvium. 



Ez ideig területünk legnagyobbszerű és legszembetűnőbb völgyeléséről, 

 a Kanyaptamedenczéröl még nem volt szó ; a diluviális képződmények tár- 

 gyalásánál azonban szükségesnek látom e mélyedés keletkezésének elfogad- 

 ható magyarázatát keresni. A Kanyaptamedencze az Almás völgyével egy 

 irányú és összefüggő völgyelést képez, mely a sziliczei plateau aljától foko- 

 zatosan kiszélesedve a Hernád völgyéig nyúlik. 



Vonulási iránya KNy-i es így teljesen ellentétes irányú a Hernád és 

 Bodva folyók völgyeivel, melyek a terület általános lejtösödésének irányá- 

 ban (ED) futnak le. 



Már e körülmény is azt mutatja, hogy e teknős mélyedés alakításánál 

 miként ma, úgy a múltban is a folyómtiködés igen alárendelt tényező volt. 

 A Hernád jelenleg e völgy keleti határán folyik, a Bodva pedig a lehető leg- 

 rövidebb úton átszeU és DNy-i irányban halad tova. így tehát e széles 

 völgyelés folyóvizei, a Torna, Áj, Somodi, Korony és Ida csak jelentéktelen 

 patakocskák, melyek a medenczét feliszap olják. 



Hogyan keletkezett e széles medencze? Hogy e kérdést némileg meg- 

 világíthassuk, vissza kell tekintenünk a múltba. Dolgozatom első lapjain a 

 werfeni palák orographiai viszonyait leírtam. Ebből kitűnik, hogy az Almás- 

 völgy tulajdonképen egy tektonikus völgy, egy úgynevezett árok, vagy árkos 

 vetődési sülyedék, mely a trias rétegek területén keletkezett. Miután a Ka- 

 nyaptavölgy az Almás völgyének, folytatását képezi, feltételezhetjük, hogy e 

 medencze már a kainozoi aerában létezett. A somodii mélyfúrások a medencze 

 mélyén egymás fölé boruló oligocaen, pontusi es diluviális képződményeket 

 tártak fel. E régi medenczét tehát a harmad- és negyedkori lerakodások ki- 

 töltik; sőt a rajta végigfutó folyócskák még ma is feliszapolják. Mindazon 



