SOBANYI GYULA : 



ben talált, melyen vizeit a Bodva folyó napjainkban is levezeti. A Szt.- Jakab, 

 Juhász és Sas patakok környékén látható, hogy a i>ontusi képződmények 

 nyugati irányban a Bodvavölgy felé lejtenek s igy feltehető, hogy a dilu- 

 viumban e rétegek az Alsóhegy mészköfaláig húzódva betöltötték a Bodva 

 mai völgyét, úgy azonban, hogy az Alsóbegy alján a legnagyobb mérvű 

 sülyedést mutatva, mintegy kijelölték a Kanyapta lefolyása számára a Bodva 

 mai völgyét. 



Végül, hogj' e medencze nemcsak a diluviumban, hanem még a törté- 

 nelmi idő alig múlt szakaszában is vízzel volt borítva, arról tanúskodnak az 

 Almásvölg.yben a Nagytó és Kistó nevű mocsarak ; továbbá Pokorny fel- 

 jegyzése a Kanyaptamedenczéjéröl, mely szerint ez még a legújabb időben 

 1763 körül is vízzel volt borítva és a nép itt nádlással, esik- és pióczafogás- 

 sal foglalkozott. E tó vizét a Bodva, Korony és Ida táplálta, belehordván a 

 pontusi agyagtelepek anyagát. Ezen anyagok felhalmozása a Kanyapta- 

 völgyben mai napig folyamatban van. 



A Kanyaptamedencze keleti részén az Ida és Hernád folyók közt egy 

 szép fensík terül el, melynek nyugati része a Kanyaptamedencze felé, keleti 

 része pedig a Hernád felé lejtösödik. Nyugati felén van az Ida patak bifur- 

 catiója. E patak a völgybe messze felnyúló törmelékkúpján Kis-Idánál két 

 ágra szakad. Innen kezdve egyik ága déli irányban folyva az Ida patak nevét 

 viseli és a Kanyaptába, ezzel együtt a Bodvába, majd később a Sajó folyóba 

 jut. Másik ága az ellenkező völgyoldalon azon alacsony halmok alján halad, 

 mely közte és az Ida közt ennék hordalékából van felépítve. Sacától kezdve 

 Szakály patak nevet kap és délkeleti irányt vesz fel. Szakály községnél azon 

 terjedelmes fensikon vési be völgyét, melynek természetes lejtői vizét a 

 Hernád felé terelik. A Szakály pataknak csak tavaszszal van bőven vize, 

 nyáron csekély vizböségű, úgy hogy Szinán még a malmokat sem képes 

 hajtani. A fensík keleti fele hydrographiai tekintetben nem oly érdekes, 

 mert csak a felületén felbugygyanó talajvizeket vezetik le vékony vízerek s 

 egyetlen nagyobb vizböségű patakja a Bölzse, mely a Szakálylyal párhuza- 

 mosan folyik le a Hernád völgyébe. 



Ezen fentérség, melyet a körülbelül közepén fekvő Enyiczke községről 

 enyiczkei plateaunak nevezünk, ugyanazon anyagokból van felépítve, 

 mint a pontusi emelet bármely része, t. i. agyag-, homok- és kavics- 

 ból. Ezen anyagok azonban egészen más elrendezéssel tűnnek szembe az 

 enyiczkei plateaun. A különböző anyagok települése itt szorosan össze- 

 függ a domborzati viszonyokkal, mert a diluviális folyók vagy barázdákat 

 véstek felületén, vagy pedig hordalékait lerakták. A folyóvizek hatása 

 tehát a plateau egyes részeinek felépítésében, más részeinek pedig elrom- 

 bolásában nyilvánult. 



Az enyiczkei plateau culmináló hátsága éjszakon a Kassa melletti 

 gránitkibukkanásnál a Galgenbergen kezdődik s innen a Miszloka patak 



