A KANYAPTAMEDENCZE. 



által (a jelen korban) megszakítva egy alacsony dombháton a Zsebesbe 

 vezető útig hiizódik. (A mellékelt térképen e bátság fel van tüntetve.) Innen 

 irányát tovább is megtartva egy alacsony partszélen halad Enyiczkéig, hol 

 egy déli irányban folyó patak áttöri. Innen Szakály község felé haladva, a 

 Szakály patak jobb partján fut le Szina felé. E hátság a plateaut két félre 

 osztja. A nyugati rész Kassánál mint egy széles és a Hernád felé lejtösödö 

 terrasz tűnik szembe. Vastag agyagréteg fedi, mely alatt a csillámpala ból 

 származó quarz- és phyllitkavicsokat találtam. A települési viszonyok, a 

 téglagyár környékén lévő feltárásokban, a terrasznak a Hernád felé esö 

 szélén, és a Miszloka árokszerű völgyeben jól kivehetők. A diluviális agyag- 

 és kavicsrétegek feküjét a Galgenbergen egy gránittömzs, Kassán a Lepesch- 

 féle sörgyár udvarán pedig rhyolithtufa képezi. 



A Miszloka pataktól délre esö területen, egészen a Szakály patakig 

 hasonlóan sárga képlékeny agyag fedi a plateaut. Az agyng a pontusi rétegek 

 határán legvastagabb, kelet felé elvékonyodik és lejtösödik, mint azt a rajta 

 végig futó vízmosásos árkok mutatják. A Polyiból levezető árokban mindenütt 

 ezen agyag van feltárva, csupán egy ponton találtam az agyagban nem nagy 

 kiterjedésű kavicsfoltot. Ez egy oly folyóvíz hordaléka, mely az árok vonulási 

 irányára merőlegesen, tehát ED-i irányban folyt valaha. E plateaurészlet 

 egy teknős mélyedést képez, melyen az esővizek csak Enyiczke felé Bzivárog- 

 hatnak le. A í.terraszt fedő agyaglepel nagyobbára a Lörinczke és Polyi 

 felett emelkedő pontusi rétegekből eredt s ezért ennek természetes lej- 

 tője is e magaslatok felé mutat. Az alatta fekvő kavicsok kivétel nélkül a 

 csillámpala görgetegei, melyek részben a pontusi környezetből, részben a 

 kristályos alaphegységböl erednek s egy nagyobb jjatak, talán éppen a 

 Miszloka hordotta ide a diluviumban. 



A plateau nyugati felének azon része, mely a Szakály és Nagy-Ida 

 patakok közt van, egy óriási törmelékkúp, melynek keleti határán a Szakály 

 patak ma már egy mély völgyet ásott, nyugati határát pedig az Ida még 

 folyton építi s róla délnyugati irányban csúszik le. E kúpon az említett 

 folyóvizek medrein kívül még több eléggé szembetűnő barázda van. Hogy 

 ezek a térképen is kivehetők legyenek, az isohypsákat a törmelékkúpon ki- 

 húztam s a mélyedések irányát szakgatott vonallal jelöltem. E mélyedések 

 a Szakály és Ida patakok diluviális medreit jelölik. Éjszak felé összefutnak, 

 dél felé szétágaznak és azon mélyedéshez vezetnek, mely a kúp déli részén 

 a Eekete erdő és Szina közt húzódik átlag 204 m tengerszin feletti magas- 

 ságban. E völgyelés a Hernád és Kanyapta völgyeket összeköti- Ha meg- 

 gondoljuk, hogy a diluviumban ezen összekötő völgyelés sokkal mélyebb 

 lehetett, mert ma már részben az Ida folyó iszapja, részben a Dávidka és 

 Haraszt dombról lehordott képlékeny agyaggal van betömve, be kell ismer- 

 nünk, hogy e mélyedés irányában lehetett egykor a Kanyaptatónak egyik 

 kifolyása a Hernád völgye felé. 



