■ 222 SÓBÁNYI GYULA : 



FoETTERLE megemlíti, hogy a nyugatról érkező folyók valószínűleg 

 Szína felé folytak a Hernádba, Wolf pedig azon nézetét nyilvánítja, hogy a 

 jászó-debrödi terraszon a mészconglomerát előfordulása azt mutatja, hogy 

 területünk nyugati részének folyóvizei K felé folytak. Miután a nyugatról 

 érkező folyók mészkökavícsokat hordanak, könnyen lehetne be bizonyítani 

 ezen állítást, ha a pontusi vagy pedig a diluviális kavicsok közt mészkő- 

 törmeléket találnánk a Kanyaptavölgyben, vagy ennek közvetlen környékén. 

 Ilyen kavicsok azonban itt elö nem fordulnak és így biztosan mondhatjuk, 

 hogy sem a pontusi periódus végén, sem a diluviumban a folyóvizek a 

 Kanyaptamedenczében a Hernád felé nem folytak. Az enyiczkei plateau 

 keleti részén találtam ugyan mészkötörmeléket, ezt azonban nem nyugatról, 

 hanem éjszaki irányból a Hernád szállította ide, a mint azt majd alább rész- 

 letesebben leírom. 



Kevés feltárás van az Ida törmelékkupján. A vasúti árkokban a Szakály 

 pataktól Nagy-Idáig mindenütt a csillámpalából származó törmeléket talál- 

 tam homokkal keverve és homokos agyaggal befödve. A nagy-idaí vasúti 

 állomásnál levő anyagárokban szintén csak ilyen minőségű kavicsok vannak. 

 Szakálytól kezdve Színáig a 2)atak mély medrével szépen feltárja azon anya- 

 gokat, melyekből a kúp felépült. Quarzkavics tűnik ki Bocsárdnál a templom 

 alatti feltárásban. E kavicsok laterites vörös homokkal vannak keverve s 

 alattuk, a mennyire kivehettem, vastag homokréteg van, fedöjöket pedig 

 homokos agyag képezi. Hasonló települési viszonyok vannak Szína fölött az 

 országút mentén is. E kavicsréteg igazolja, hogy e diluviális kúp az Ida és 

 Szakály patakok feltöltésének eredménye. A törmelékkúpot takaró legfelsőbb 

 réteg nem mindenütt egynemű. Legtöbb helyen sárga, homokos agyag képezi 

 a takarót, mig a mélyebb pontokon fekete vagy sötét színbe hajló agyagok 

 és iszap találhatók. Sok vadvizes hely van itt. Ilyen például a Fekete erdő 

 környéke, mely a perényi lakosok bevallása szerint, minden tavaszszal víz 

 alá kerül. Miután a jelenkori vizek e területet még időről-időre feliszapolják, 

 azért azt bátran a Kanyapta alluviális területéhez számithatjuk. 



Az enyiczkei plateaunak keleti része lépcsőzetes síkokból áll, melyek 

 a Hernád felé vezetnek. Mindjárt Bárczánál a Mühlberg, mely a plateau 

 culmináló hátságának részét képezi, meredek lejtövei ereszkedik alá az első 

 lépcsőre. Innen csaknem pontosan éjszakdéli irányban húzódik egészen az 

 Istendombig, e meredek lejtő, melynek alján Bárczától kezdve egy mind- 

 inkább kiszélesedő síkság terül el. Az Ortvándomb és Enyiczke közt e ter- 

 rasz két magaslat közé szorulva, mindinkább szűkülő völgyet képez, melyben 

 a Bölzse patak fut a Hernád felé. Ez az első lépcső. A másodikat ennek 

 alján találjuk a bárczai útelágazástól egészen Gönyüig húzódva. Ez már 

 rsokkal keskenyebb és alacsonyabb az előbbinél. 



E szerint az enyiczkei fentérség egészben három lépcsőből áll. Az első 

 iepcsöt a plateau hátától nyugatra eső terület képezi. Ezt borítja az Ida 



