A EANTAPTAMEDENCZE. 293 



törmelékkúpja. A második lépcső Enyiczke alatt fekszik és ezen épültek : 

 Zsebes, Sziget-Bölzse, Szina, Kenyhecz és Miglécz községek. A harmadik és 

 legalacsonyabb lépcső a másodikhoz támaszkodva közvetlenül a Hernád 

 völgyébe nyúlik. Ennek oldallejtöjére vannak részben Buzafalva és Csontos- 

 falva községek építve. 



Az Enyiczke község alatt fekvő lépcső éjszaki részének fedő lejtője a 

 Fűzi pusztáig sárga agyaggal van boritva. Itt, valamint Zsebes mellett is 

 kisebb tőzegtelepek vannak, melyek altalaja szintén agyag, csakhogy ez már 

 szürke szinű. ügy látszik, hogy e színváltozás a tőzegtelep hatásának ered- 

 ménye. Fűzi pusztától kissé délre az agyagréteg elvékonyodik s különösen a 

 Hernád felé eső oldalon a szántóföldeken nagy mennyiségű kavicsot talál- 

 tam. A terrasznak Buzafalvára néző szelén, egy mezei út mellett kavics- 

 bánya van. Látható itt, hogy a fedőréteget képező sárga agyag alatt 0,5 m 

 vastagságú szürke folyami homokréteg, ez alatt pedig 4 m vastagságban 

 görgetegkavics van, mely kékes szürke homokon nyugszik. E rétegeket az 

 utolsó kivételével mind a diluviális kéj^zödményekhez sorozhatjuk. Tovább 

 haladva dél felé, Enyiczke és az Ortvándomb közötti részen, valamint a 

 Krajczár pusztán sötétebb színű televénynyel kevert agyagokat, helyenként 

 egtiszen fekete mocsárföldet találtam. Hogy mi van ez alatt, feltárások hiá- 

 nyában ki nem vehető. A kutakban 3 — 4 m mélységben víz van s így közel 

 a fedő tömött agyaglepel alatt vízáteresztő rétegnek kell lenni. A lakosok 

 bevallása szerint e helyen az agyag alatt vékony homokréteg, még mélyebben 

 pedig görgetegkavicsok vaunak. Ebben kapják meg a vizet. E vadvizes 

 mocsaras terület szivárgó vizei kivétel nélkül déli irányban folynak s ezek 

 egyesüléséből lesz a Bölzse patak, mely kákával, náddal benőtt partjai közt 

 lomhán mozog tova. A Bölzse medrét a terraszba mélyítette, de azért 

 partjain nincsenek jó feltárások, mert az oldallejtők igen lankásak. Kitűnő 

 feltárás van azonban ott, hol a Bölzse a terraszt elhagyva a Hernád árterü- 

 letére lép. Innen pár lépésnyire éjszaknak haladva a vasúti kavicsbányához 

 érkezünk. E feltárást figyelmesen megnézve, felül 50 cm vastag homok- 

 rétegeket találtam. Ez alatt mintegy 2 m vastag kavicsréteg van vörhenyes 

 színű homokkal keverve s ebben a homok tisztán is előfordul vékony réte- 

 geket képezve, melyek pár méter távolságban már kiékülnek. Ezután mint- 

 egy 5 m vastag kavicsreteg következik, a melyben fejnagyságu, sőt ennél is 

 nagyobb szürke és sárga agyaggumók vannak összegyiirva apró kavicscsal. 

 Alatta ismét vagy 4 m vastag kavicsréteg van szürke homokkal keverve. Az 

 egyes rétegek egymásba fokozatosan átmennek és így azokat élesen el nem 

 választhatjuk egymástól. A kavicsok kivétel nélkül koptatott görgetegek. 

 Tiszta fehér quarzkavicsok legnagyobb számmal fordulnak elő s ezek köze- 

 litik meg leginkább a gömbalakot. De vannak ezenkívül húsvörös színű és 

 fekete quarzok is, melyekben fehér quarzerek láthatók. Ezek már szögle- 

 tesebbek. Láthatók itt quarzithömpölyök, melyek különböző szinű, rendesen 



