SSl SÓBÁNYI GYULA : 



vörhenyes quarzszemekböl állanak kovasavhydráttal összefoglalva. Fehér 

 quarzszemekböl rozsdavörös kötszerrel összefoglalt durva homokkövek is 

 előfordulnak ; de vannak finom szemcséjű homokkövek is, melyekben el- 

 szórva muskovitlemezek fénylő töredékeit találtam. Előfordulnak még 

 mállott trachyt- és gránitdarabok, valamint csillámpala és phyllittöredékek, 

 söt különböző szinü mészkő és dolomitkavicsok is. 



Bár ugyanezen minőségű kavicsok az opaczkai feltárásban is előfor- 

 dulnak, e két feltárás közt mégis nagy különbség van. Opaczkán a kavicsok 

 nagy mennyiségű homokkal vannak keverve, sőt a homok a kavicstelepben 

 szintesen települt, ki nem ékülö réteget is képez. Itt ellenben a kavicsok 

 úgyszólván egymásra vannak halmozva és a homok csak a közöttük levő 

 üregeket tölti ki ; a kavicstelepbe beágyazott vékony homokretegek pedig 

 pár méter távolságban már kiékülnek. A homok nagyobb része, nyilván 

 valamely folyóviz iszapoló hatása következtében eltávolíttatott és így a 

 kavicsok mint durvább és nehezebben eltávolítható törmelék, visszamaradtak. 

 Továbbá Opaczkán nem találtam agyaggumókat a kavicstelepben, míg itt 

 igen. Ezek valószínűleg a folyóvíz által a partokról lettek leszakgatva és a 

 zátonyok kavicscsal összegyúrva beágyaztattak a kavicstelepbe. Mindezen 

 jelenségek azt mutatják, hogy fluviatü képződményekkel van dolgunk. Ha 

 pedig az itt összehordott kőzetanyagokat tekintjük, megállapítható, hogy e 

 kavicstelep a Hernád hordalékából lett felépítve. E szerint a felső terrasz 

 fedő lejtője, mely Bárczától Kenyhecz- és Migléczig terjed, nem egyéb mint 

 a Hernád diluviális ártere. Az Ortvándomb és Enyiczke közti völgyelést a 

 Hernád mosta ki, kavicsaival részben betöltötte és azután uj medret találván 

 odahagyta. Mindezekből pedig az is következik, hogy Enyiczkénél a terraszra 

 ereszkedő meredek lejtök, valamint az Ortvándomb és gönyüi magaslatok 

 pereme nem egyebek, mint a folyó által alámosott lejtők s mint ilyenek az 

 enyiczkei plateau mélyebben fekvő rétegeit feltárják. Enyiczkén a zárda 

 felé vezető utcza végén igen vastag homokrétegre bukkantam s innen kezdve 

 a partos helyeken ezt az Istendombig nyomozhatjuk. Az Ortvándomb és 

 gönyüi magaslatok alján szintén megtaláljuk e homokot, mely fölé kavics 

 es agyag települt. Az enyiczkei plateau legmélyebben feltárt rétege tehát a 

 pontusi homok, melybe a diluviumban a Hernád medret, a már ismertetett 

 területen először lemólyesztette. 



Bárczától délre, ott a hol az országút elágazik, kezdődik a Hernád 

 másodikos legalacsonyabb terrasza. Keskeny szalag gyanánt vonul e lépcső 

 Csányig, a felső terraszhoz támaszkodva. Fedő lejtője televényuyel kevert 

 agyag, melyet Buzafalva és Zsebes határában fekete mocsári iszap fed. 

 A felső terrasz kavics- és homokrétegeiből kibuggyanó vizek a terraszon 

 végig folyva, azt elmocsárosítják. Buzafalván a temetőben az agyagtakaró 

 alatt "2 m vastag homokréteget, ez alatt pedig a Hernád kavicsait találtam.. 



