A KANYAPTAMEDENCZE. 22& 



Valamint a Bölzse patak torkolatánál, ugy itt sincs a kavics egész vaatag.- 

 ságában feltárva. 



Mindezen jelenségeket megfigyelve láthatjuk, hogy az enyiczkei plateau 

 íi Kanyaptavölgy környékének legérdekesebb pontja. E szép fensík nyugati 

 részét a Miszloka és Ida építette föl, keleti részén pedig a Hernád medrét 

 lemélyitette s erről kétszer letérve, mai alluviális árterületére lépett. Mint 

 látható, a Hernád régen magasabban folyt. Bizonyítja ezt mindkét terrasz. 

 Mai ártere a diluviális ártér alatt körülbelül 12 méterrel mélyebben vonul. 

 Ebből azt a meggyőződést merítjük, hogy a Hernád a diluvium óta völgyét 

 inkább mélyítette, mintsem feltöltötte. 



Azon időben, mikor meg a Kanyapta tó volt, nagyon valószínű, hogy 

 a Hernád e tónak adózói közé tartozott. Mint folyó azonban nemcsak a 

 Kanyaptavölgyben, de az enyiczkei i^lateau nyugati részén sem járt soha; 

 mert kavicsait e terület feltárásaiban hiába kerestem. A Kanyaptavölgyet 

 tehát nem a Hernád mosta ki; ősi mélyedés az, mely csaknem a legújabb 

 időkig vízzel volt borítva. 



A pontusi periódusban a Hernád balpartján húzódó Kaschauerberg 

 nyúlványai valószínűleg az enyiczkei j^lateauig nyúltak és a Hernád mai 

 völgyét betöltötték. Ezen állítást bizonyítja azon tény, hogy Opaczkától 

 Széplak-Apátig a Kaschauerberg déli nyúlványa a Hernád alámosása követ- 

 keztében le van metszve. Az enyiczkei plateau alsóbb rétegeit pontusi homok 

 és kavics képezi és ez összefüggött úgy kelet felé a Kaschauerberg-gel, mint 

 nyugat felé a Kanyaptának különösen déli oldalán található homokrétegekkel. 

 Csupán uiveaubeli különbség lehetett és volt is köztük, mert, mint látható, 

 a Hernád medrét első ízben a plateaun mélyítette le. Minthogy minden folyó- 

 víz a legalacsonyabb pontokat keresi, föltehetjük, hogy a diluvium kezdetén 

 a pontusi magaslatok legmélyebb barázdája az enyiczkei plateaun volt. 

 Fontos kérdés az, hogy mily hatás térítette ki a Hernádot régi medréből s 

 mi az oka a terraszok keletkezésének ? 



Midőn a folyó a pontusi képződményeken először végigfolyt, az agyagot 

 és homokot elhordva medrét lemélyítette, a kavicsok , közül is a megfelelő 

 nagyságú darabokat tovább görgette. De mert a folyóvizek áradni és apadni 

 is szoktak, azon görgetegeket, melyek áradás alkalmával érkeztek, az apadó 

 víz tovább mozgatni képtelen volt. Ily módon a mederben a durva kavicsok 

 meggyűltek s hézagaikat apróbb kavics és homok töltötte ki, melyek a 

 mederben helyetfoglaló görgetegeket álláspontjaikon megszilárdították. 

 E folyton magasabbra épülő fenékzátony hatványozott gyorsasággal emel- 

 kedett ott, a hol egy törmeléket dúsan szállító patak, mondjuk a Miszloka 

 patak, ömlött a folyóba. E patak törmelékkúpját a folyó csak részben volt 

 képes elmosni, a torkolattól dél felé nyulakodó része, mint egy valóságos 

 gát, kitérésre és balpartjának alámosására kényszeritette a folyót. A Miszloka 

 diluviális törmelékkúpjának maradványa a felső terraszon Bárczától Zsebesig 



röldtani Közlöny. XXVI. köt. 1896. 15 



